KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
225 
vannak föltárva. Felette k. b. 50. w / vastagságban következnek a Cyrena semi- 
striata, Desh., Cerithium margaritaceum, Brocc., és Cer. plicatum, Brug. 
héjakat változó mennyiségben tartalmazó vörös vagy kékesszürke agyagréte¬ 
gek, s ezeknek legfelső részében szénpalába települve a széntelepek, melyekből 
kettőt láthatni föltárva több helyen. A széntelepek közt fekvő kékesszürke 
tályag tele van a legszebb gipszkristályokkal. Mindjárt a széntelepek felett 
újra fehéresszürke, színes quarcz-kavicsokban dús, conglomerátos homok¬ 
kőnek legalább 10 m j vastag rétegpadjai következnek, melyeken aztán a 
következő rétegek váltakozó tarkaagyagja és laza homokja fekszik. Ezen felső 
homokkőpadnak egyes porhanyó homokkő-rétegei a Bipa alba nevű oldalon 
csaknem tisztán quarczszemecskékből állanak, és szétporlódván feltűnő szép 
quarczporondot szolgáltatnak, mely esetleg üveggyártásra is használható 
lenne. Ezen liomokkőponk alsó határán van továbbá egy finom fehér agyag¬ 
ból álló réteg is, melyet 0. Köblös lakói a 1). Capului délkeleti lejtőjén váj¬ 
nak, hogy házaik falait befehérítsék vele. Ezen agyag a gázfúvó hatásának 
kitéve sem olvad, csak zsugorodik kissé és szürkésfehér, kissé fénylő kemény 
cseréppé ég, mely a porczellán szövetére emlékeztet; egy szóval ezen agyag 
kitünően tűzálló és jobban értékesíthető volna. 
0. Köblösről ezen rétegeket a Vultur- és a Várhegyen át Szt.-Müiály- 
telke határába követtem, hol a széntelepeknek nyomát dr. Pethő Gyula úrral 
a Valea Posztyelis Lápszerát nevű árkában föltárva láttuk. Az agyagos réte¬ 
gekben itt is a fenemlített puliányfajok héjai fordulnak elő bőven. Innen 
valószínűleg a Hódai hegy déli lejtőjén át Szomordoknak s aztán a Korod 
feletti magaslatokon végig Papfalva felé húzódnak ezen rétegek; biztos jeleket 
azonban ezen erdős területen sehol sem lelhettem már, csupán szenült növény¬ 
nyomokat a Papfalvával szemben fekvő erdős oldal nehezen járható mély 
árkaiban, hol azok egy piszkosbarna porhanyó, táblás homokkő réteglapjait 
borítják, bár ezekről sem mondható határozottan, hogy még a zsombori réte¬ 
gekhez tartoznak-e, vagy már a következő rétegekhez. 
Kolozsvár határában a zsombori rétegeknek semmi nyoma nem található ; 
azok itten mélyen el vannak takarva az erre nagyon is átnyúló felső mediter¬ 
rán rétegek által. 
06. Puszta-szt-mihályi rétegek. Tavali jelentésemben kiemeltem, hogy 
ezen P.-Szt-Mihály mellett jól kiképződött rétegek szorosan az aquitaniai és 
az alsó mediterráni emeletek határán állanak már. Én még az Aquitanienbe 
soroztam őket, de kövületeinek alapján épen oly jogosan már a neogénbe is 
áthelyezhető volna. Múlt évi fölvételi területemen Topa-Szt-Királyig követtem 
ezen rétegek vonulását. Az idén tovább követtem őket a puszta-topai nyergen 
át Szt-Mihálytelke határáig is. Itt a Topa hágó nevű hegynek egy mély víz- 
/ 
mosásában ugyanis vörös agyagba települve, 4° E.K.K. dőlés mellett követ¬ 
kező rétegcsoportozatot észleltem fölülről lefelé : 
1. Barna szénpala— — _ — _ _ — — 20 centm. 
Földtani Közlöny. XIV. köt. 1884. j[5 
