KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
227 
III. Neogén lerakódások. 
NI. Korodi rétegek. Legszebb kifejlődésben és kövületekben gazdagon 
Korod falunál találhatók, a falu felett északra emelkedő Gánas hegy erdős 
oldalában, hol már a múlt évben szép sikerrel gyűjtöttük Dr. Hofmann 
Károly főgeológ úrral a már Fichtel óta ismeretes szép puhánykövületeket, 
s az idén újra némi eredménynyel folytatám a gyűjtést. A települési viszo¬ 
nyokból itt mi sem látható, mert csupán a kövülettartó sárgás finomszemű 
homok látható föltárva egy vízmosta gödör által, s felületén elszórva heverő 
Pecten és Pectunculus cserepek azonnal elárulják a gazdag kövületlellielyt. 
A puhányok itt a fölület alatt körülbelül V 2 m j mélységben 1 ™j vastag padot 
képeznek, melyből csákány és kés segítségével igen óvatosan szedendők ki az 
egyes példányok, miután a föld nedvességétől átázva, nagyon hamar szétesnek. 
A gyűjtött anyag nincsen még áttanulmányozva, de az eddigelé ismeretes 
fajokon kívül alig fog tartalmazni még valami újat. 
Egyéb föltárási pontok Papfalva felé az országút mellett láthatók. 
Az első egy omlásos hely a hegyoldalban, hol világosan észlelhető, miszerint 
a korodi homok — egyes szilárdabb homokkő-padokkal — vörös és szürke 
agyagon nyugszik, mely a p.-szt-mihályi rétegekhez tartozik már. A második 
hely Papfalvához közelebb a kocsiút egy kaptatójának omlásos oldalán van, 
hol a laza homokba települt vékony, rozsdasárgás homokkő-táblákban látha¬ 
tók a nagy puhányfajok, kevésbbé jól megtartva, mint a laza homokban. Egy 
harmadik föltárás a Papfalvával szemben fekvő erdős oldalon van, hol hasonló 
homokkőtáblák tartalmazzák a puhányoknak többnyire csak kőbeleit. Az itt 
lehúzódó legmélyebb árok alján egy sötét csillámos vasas kovahomokkőnek 
nagyobb darabjai tűntek fel, melyből roppant szilárdsága és keménysége miatt 
a bőven előforduló kövületeknek csak töredékei voltak kifejthetők, és pedig a 
következő fajok: 
Chenopus pes pelicani, Phil. 
Turritella cfr. turris, Bast. 
Arca diluvii, Lám. 
Pecten solarium, Lám. ifjú péld. 
» cfr. cristatus, Bronn, 
melyek, az utolsónak kivételével, mind ismeretesek már a korodi rétegekből. 
Ezen homokkő eredeti fekhelyét nem sikerült meglelnem. 
Korodon túl Csonka pusztának, és még odább Puszta-Topának csupán 
a laza kavicsos homok árulja el e rétegeknek erre vonulását, de egyetlen egy 
ponton sem leltem jellemző puhánykövületet, még kevésbbé P.-Topán túl 
Topa-Szt-Királynak. Kolozsvár határán túl is ki-kibukkannak a korodi réte¬ 
gek. Idei területembe esik a k.-monostori gazdasági intézet felett emelkedő 
dombnak a Pappatakába lejtő oldala, hol évekkel ezelőtt leltem egy Pecten 
solarium cserepet a laza homokban, mely itt több helyen kiüti magát a dilu- 
15 * 
