228 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 18S3 RÓL. 
viális agyagmárga-takaróból. Miután a Házsongárd kertjein lehúzódó árkok 
hasonló laza kavicsos homokot tárnak fel, nagyon valószínűnek tartom, habár 
kövületem nincs is még innen, bog}* ez is a korodi rétegekhez tartozik. Ugyan¬ 
annak vettem a felsőszénutczai agyaggödör alján kibukkanó homokot is. 
Mindezen helyeken a laza homokban nagyon gyakoriak a híres szilárd 
homokkő-gömbök is, de ezeknek jelenléte semmi fontossággal nem bír a réte¬ 
gek geológiai korának megítélésében, miután Kolozsvár vidékén és egész 
Erdélyben a legkülönbözőbb korú homokos rétegekben feltalálhatok. Fölvételi 
területemen kívül, t. i. a Felek-liegy felé már nagyobi) területen is kibukkan 
a korodi homok-kövületekkel, úgy hogy a házsongárdi homoknak ide sorolása 
ez által is támogatást nyer. 
N2. Kettősmezei rétegek (Schlier). Ide számítom azon piszkos szürkés, 
vagy barnássárga, helyenként kissé homokos, csillámos tályag-rétegeket, 
melyek a Topa-Szt-Mihálytól és Puszta-Topától északra eső magaslatokat 
alkotják s közvetlenül a korodi kavicsos homokon terülnek el nem nagy vas¬ 
tagságban. Én területemen belül több helyről vizsgálván a tályagot, a Scldier- 
nek jellemző puliányait igaz, hogy nem fedeztem föl benne, de iszapolása után 
kaptam gyér, nem a legjobb megtartású foraminiferákat, melyek közt vegyesen 
neogén és oligoczen alakok mutatkoznak, ú. m.: Róbulina efr. clypeiformis, 
d’OuB., R. simplex, ü’Orb., Marginulina Beírni, Reuss., Cornuspira cfr. 
polygyra, Ess., Guttidina austriaca, ü’Orb. (?), Spiroloculina dilatata, 
ü’Orb. (?), Globigerina bidloides, ü’Orb., Gl. reguláris , ü’Orb., Gl. bilobata, 
ü’Orb., stb. 
P. Topától délkeletnek, vagyisa rétegek csapásának Kányában, követvén 
ezen rétegek felületi vonulását, azt tapasztaltam, hogy azok mindinkább 
vékonyodó övét képeznek a felületen, s hogy már Berendeli túl, a Czifra 
fogadó táján, a következő rétegek alá merülnek. 
N3. Hídalmási rétegek. Ezek Hí dalmás vidékén vannak jól feltárva és 
gazdag kövületleletek által meghatározva, melyekből azoknak még az alsó 
mediterráni emelethez tartozása kitűnik. A mi rétegeinknek kőzettani minő¬ 
ségét illeti, azok Hídalmás környékén uralkodóan durva homokkő- és conglo- 
merát-padokból állanak, alárendelten laza homokos és agyagos rétegekkel is. 
Idei fölvételi területemen a településnél és a petrographiai viszonyoknál fogva 
azonos rétegek nagyon el vannak ugyan terjedve; mindennek daczára nem 
sikerült puliánykövületnek nyomát is fölfedezni valahol bennök. Csupán fora- 
miniferák mutatkoznak gyéren a homokos tályag iszapolási maradékában. 
Laza, többnyire durva, kavicsos homok nálunk az uralkodó kőzet, melyhez 
szilárdabb homokkő- és conglomerátpadok csak egyes helyeken járulnak, míg 
ezek mellett homokos tályag is rendesen váltakozik a homokkal. A két Esküllő 
és Ördög-Keresztúr környékén különösen gyakori már a közbetelepült homo¬ 
kos tályag, míg a rétegek délkeleti csapásvonalának végén, Papfalvánál épen 
a homokkő- és conglomerátpadok tűnnek fel, a mi annál nevezetesebb, mivel 
