230 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 18&3-RÓL. 
nak túluralkodását a medencze széle felé és alárendelt voltát annak 
közepe felé. 
Egy jóval alárendeltebi) tagja ezen rétegeknek a tályaggal hasonszínű, 
márgás kötőszerű homokkő, mely egyes táblás rétegekben van a tályagba 
települve. Ez is azonban jóval gyakoribb a medencze széle, mint a közepe felé, 
és sokszor a dácittuffák társaságában is fordúl elő. Ebben az esetben az is 
észlelhető, hogy egyes rétegei, vagy ezeknek bizonyos terjedelmű részei, 
annyira át vannak járva kovasavval, hogy ettől nagy szilárdságot és kemény¬ 
séget kapnak s burkolatkőnek is kitűnők ilyenkor. Nem szenved kétséget, 
hogy a kovasavat ezekhez a dácittuffának felbomló andesinje nyújtotta és 
nyújtja folyvást. Deés vidékén különösen, de Kolozsvárit is, gyakoriak az 
ilyen kovasavátjárta homokkövek, s ezekből oly éles szilánkok törhetők le, 
hogy azok Erdély őslakóinak vágó eszközöket szolgáltattak, a mint sok őskori 
lelet Szolnok-Dobokamegyében világosan tanúsítja. 
Végre ezen rétegek csoportjába tartoznak a kősótömzsök az őket kisérő 
<jipszt-clepekkd, mely utóbbiakból legközelebb Kolozsvárhoz a Békásban is 
van egy jól föltárva, míg a kösótömzsnek valamivel távolabb tőle Szamosfalva 
és Dezmér határában kell a felület alatt lappangnia a sok sósforrás után 
Ítélve, melyek ott fakadnak. Területem keleti sarkába esik Kolozs elhagyott 
sóbányáival is, és északkeleti sarkához közel van Szék is, egy régebben abban- 
hagyott sóbánya helye. 
Mindezen felső mediterráni rétegeknek vastagsága igen tetemes. Tekintve 
azt, hogy Kolozsvárnál a Nádas völgyének körülbelül 425 m ] magas területé¬ 
től (Nagyláb begy Kardosfalvánál) kezdve 675 m ] magasságú begyekig (Lombi 
begy) fölemelkedik, lehet vastagságát bízvást 250 méterre becsülni. 
Rétegeink ipari czélokra is nyernek többféle alkalmazást. A tályagból 
téglát és cserepet égetnek Kolozsvárit a kajántói völgy torkolatánál működő 
téglagyárban, s ugyaninnen a fazekasak is visznek belőle. A dácittuffának vas¬ 
tagabb és szilárdabb rétegeit falkőnek fejtik a Hója számos helyén. Ugyanez 
a Mezőségnek úgyszólván egyedüli szilárdabb köve lévén, azt azonkívül, mint 
p. Kolozson is, utkövezésre használják jobb anyag hiányában. A homokkő 
keményebb táblái, különösen a Békás patakából kikerülők, fal- és burkolatkő¬ 
nek használtatnak. Fölvételi területem sótelepei most parlagon bevernek, 
mióta a kolozsi bányaművelet is beszüntetve lön; de a sóskutak még több 
helyen szolgáltatnak ingyen sót az arra feljogosított községek lakóinak. 
Fölvételi területemen a rétegeknek dűlési viszonyai nagyon változók, de 
általában igen lankás az és a medencze belseje fele tartó. Kolozsvár vidékén 
és a medencze nyugoti széle mentében az 4—5° EK-nek, de már északon 
Marónál és Kis-Iklódnál DDK. vagy D-nek, tehát itt már a medencze északi 
széle felé fölemelkednek a rétegek. A számos begyomlás, a sótömzsöknek 
sajátságos, eddig megmagyarázliatlan föltődulása azonban lényeges eltéréseket 
idéznek elő. így p. a Hója omlása felett a helyben maradt rétegek egyenesen 
