ROTH LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
233 
kavics és felül sárga agyagmárga észlelhető. A Zsukról Ccrvus elaphiis fossi- 
lis- nak igen szép agancsai kerültek az erdélyi múzeumba. 
De alárendelten a Szamos melllékvölgyeiben is akadni itt-ott a lejtőkön 
diluvialis üledékekre, babár nem is oly kiterjedésben, hogy a térképen is ki¬ 
jelölhető volna. Kis-Esküllőn ugyanis a Dimbu Oanuca oldalából az Elepbas 
primigenius egy zápfogtöredékét kaptuk; továbbá a kolosi vasúti vonal 508. 
sz. átmetszetében, a pataki alagútnál, 4 méternyire a föld felszíne alatt és 
0'5 méternyire a sótelep felett, az Elepbas primigeniusnak csaknem teljes 
agyara találtatott és be lett szolgáltatva az erdélyi múzeumba. 
A jelenkori üledékek végre a Szamos és Nádas völgyek talpán ezen 
folyók kavicsából és korhanynyal kevert iszapjából állanak, melyek Kolozsvár 
városa területén 10 m J vastagságot is elérnek; a két folyó mellékvölgyeiben 
pedig a hegyoldalakról lemosott anyagból és korbanyos iszapból áll az, mely 
helyenként 4—5 m f vastagságig is kitölti a völgyek fenekét. Ezen korbanyos 
agyagiszapból sok helyen, igy különösen Kolozsvárit is téglát égetnek, mig a 
diluvialis sárga agyagmárgát Kolozsvárit, a felső szénutczai agyaggödörből, a 
fazekasok feldolgozzák. 
Ennyit tartottam szükségesnek ezen rövidre szabott elöleges jelenté¬ 
semben kiemelni, megjegyezvén, hogy a Kolozsvár vidékére vonatkozó eddigi 
geológiai irodalomra külön reflectálni térszűke miatt ezúttal nem lehetett. 
Jelentésemhez mellékelek múlt évi jelentésem geológiai átmetszeteinek ki¬ 
egészítéséül még egy szelvényt azon okból, hogy a neogén rétegek települési vi¬ 
szonyait is feltüntessem, melyek a múlt évi területben kevéssé voltak képviselve. 
Ezen szelvényen a jelző betűk és számok jelentése egészen azonos a múlt évi 
szelvényekéivel, s azonkívül ezen jelentésemnek megfelelő pontjai elé is azo¬ 
kat tettem könnyebb átnézet végett. 
5. A PATTAS-BOZOVICSTÓL ÉSZAKRA FEKVŐ HEGYSÉG KRASSÓ- 
SZÖRÉNY MEGYÉBEN. 
T. Roth LAJos-tól. 
Az 1882. évi nyáron Krassó-Szörény megyében megkezdett földtani fel¬ 
vételemmel kapcsolatban 1883-ban folytatám felvételi munkámat ezen a 
világtól elzárt vidéken. Területem déli részében a Nera-Helisaghu-patak hatá¬ 
rolta vidéktől, illetőleg a Pattas-pataktól kezdve Ny-i irányban a Minis völgye 
felé nyomultam előre, míg E-on a Munte-Semenik közeli déli környékével 
képezte vizsgálódásaim tárgyát. 
E szerint, hogy a felvett területet pontosabban körülírjam, déli részéne- 
Ny-i határát egy a «Lapina»-malom (Minis-völgy), «Yale futna», «Dilma», 
<' Ogasiu térié», «Poiana cracu cu teu» (924 m j magas pont), és «Helisaghu 
