234 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
/ / 
mare» (hol az t. i. a Fatia Helisagliu és Tilva térié közt a határozott EENy-i 
irányt felveszi) által jelzett vonal képezi, a Munte Semenikről pedig DK-re 
a «Culme Eatconie»- «Poiana Prislopului Juon»-ig, D-re s DNy-ra a 
«Cracu lui Ivan» (1058 mag. pont)-ig, illetőleg a Berzava és Poniasca- 
patak (Ogasiu maré) közti vízválasztón azon ösvényig haladtam, mely a 
Poniasca-völgy felé levezet. 
Topográfiái alapúi már a cs. és kir. katonai földrajzi intézet által 
kiadott új, nagyobb (1'25.000) méretű, a réginél egyszersmind pontosabb és 
világosabb táborkari térkép illető lapjait használhattam, mi természetesen a 
geológiai térképezésre nézve is előnyömre volt. 
Munkám kezdetén Ó-Borlo vénről tettem kirándulásaimat, később (julius 
12-én) a Semenikre költöztem, hova én magam még az nap este, podgyász- 
kocsim pedig csak másnap reggel ért fel. Itt a «Nagy sasfürdő» közelében 
fekvő és az osztrák-magyar államvasut-társaság birtokát képező erdövédház 
(az almásiak által ú. n. «kaszárnya») volt a nevezett társaság resiczai főgond¬ 
nokságának szíves engedélye folytán a tartózkodási helyem. Augusztus 2-án a 
«Munte»-ról lejőve O-Borloven, Prifipecz és Bozovics-belységekről folytattam 
a felvételt. 
A hegység — mint azt már tavab jelentésemben érintettem — az Almás 
völgyétől kezdve E-ra folyton emelkedik. Míg t. i. a tulajdonképi hegység 
előtt elterülő alacsonyabb, e völgyet a Bozovics-Pattasi vonalban közvetlenül 
határoló vidék az új táborkari térkép szerint körülbelül 300 m j magassággal 
az adriai tenger színe fölött kezdődik és csakhamar a 400 ™M>e megy át 
(a Pattas melletti «Tilva Móri» hirtelen 437 w /-ig emelkedik), addig a Prili- 
pecztől E-ra fekvő Delu (hegy) «Sestu»-t például 542 m f, a I). .«Znameni»-t 
693 m !, a «Lazu»-t 773 m j, a Culme (magas gerincz) «lui Narote»-t 875 m j, 
a Piétra (köszirt) «Motovei»-t 975 ™J , a Poi. «Strunga di piétra» közelében 
fekvő csúcsot 1074 m j, a Tilva (hegycsúcs) «Prinitiului))-t 1272 m J , a «Capu 
muntilor»-t (a Munte vége) 1377 m j, a «Piétra Nedei»-t 1438 m j, a »Pétra 
Gozná»-t (a Munte legmagasabb csúcsa) 1449 ™f, a «Piétra Semenik»-et 
1447 m j magassággal találjuk ez új térképen megjelölve. 
E szerint mint termékeny dombos vidék kezdődik az emelkedés, és 
csakhamar az előhegység jellegét felöltve, az őserdő bontotta középhegységbe 
vezet át bennünket, mig végre a magas hegységet alpesi rétjeivel érjük el. 
A terület deli részén a II. vagy középső csoport kristályos palakőzeteik 
nek kiképzödési módjában a tavab jelentésemben vázolttal szemben változás 
nem áll be. A Yérfu Lazuluitól E.-ra folytatódik a gránáttartalmu csillám¬ 
pala és csillámgneisz. A csillámpala csillámban sokszor túlságosan gazdag. 
A Priporu maré déli lejtőjén (Lazu és Culme lui Narote közt) a muscovit- 
gneiszszal váltakozó csillámpala helyi réteg-bajlásokat és redőzéseket mutat, 
milyenek a hegységben általában Ismételten észlelhetők. Különben a csapás- 
irány itt változatlanúl egészben a I)K.—ENy.-i marad. 
