A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
236 
Pietra Ne elei csúcsának ENy.-i lejtőjén nagyobb bamavörös gránátok mellett 
apró rózsaszínűek is mutatkoznak a gneiszban. 
A fekete csillám gyakran fészekszerű csoportosulásban («csillám-concre- 
tiók»-bán) tűnik elé. A quarz vastagabb padokban kiképződve is látható, és a 
•« Nagy sasfürdőtől» EK.-re eső, a térképen 1421 ™j -rel jelölt csúcson tiszta, 
hófehér quarz (tejquarz) hatalmasabb sziklákban áll ki. 
Nem ritka e gneiszban a biotit és a quarz-földpát-elegy rétegszerű 
elhelyezkedése, néha pedig az elegyrészek egészen aprók, s ekkor tömör féle¬ 
ség áll elő. 
A Piétra Goznán és annak DK.-i folytatását képező gerinczen, a «Kis 
sasfürdőnél«, a Piétra Nedei Ny.-i és D.-i lejtőjén, s még több ponton, neve¬ 
zetesen az erdőhatár felé, kis lencsealakú szemeket látunk a gneiszban kikep- 
ződve, mi által az szemes gneiszszé válik. E szemek túlnyomóan többé-kevésbbé 
már kaolinosodó földpátból állanak, mihez rendesen quarz és a fekete csil¬ 
lám járul. — Bizonyos pontokon, de különösen az 1431 m j -rel jelölt kúptól 
DDNy.-ra és ÉNv.-ra, a lejtőn, egyes nagyobb rögökben áll ki aztán vagy 
hever egy kőzet, mely a szerkezete után Ítélve már valóságos gránitnak neve¬ 
zendő, és melyből szintén malomkövet próbáltak faragni. 
E gránit azonban nem eruptív természetű, hanem nem egyéb, mint 
nagyobb részekben való gránitféle kiválás a gránáttartalmú csillámdús 
gneiszban, mint arról a Piétra Nedei és Capu muntilor-on talált darabokon is 
tisztán meggyőződhettem. A «gránit»-fészkek az ebnálló réteges gneisztől 
könnyebben válnak le, és akkor mint önálló rögöket találjuk azokat. E pseudo- 
gránit (granitit) rendesen egészen ép kőzet, mely a quarz és fekete csillám 
mellett orthoklast és plagioklast tartalmaz. A földpátok, valamint a fekete 
csillám épsége is, e fészkek későbbi képződésére látszanak utalni. 
Ismételten ásványteléreket is észlelhettem a Munté-n, úgy nevezetesen 
a Piétra Nedei és Capu muntilor közt fekvő kupon és magán a Capu munti- 
lor-on. E helyeken t. i. keskeny grannlitos telér-kiválás látható a gneiszban. 
A granulit-kiválás az apró gránátok mellett fehér csillámpikkelykéket is tar¬ 
talmaz. A teléi'-határlapokon (Salband) a muscovit nagyobb egyénekben van 
kifejlődve. E granulit-képződés concordánsan települ itt a gneisz rétegei közt, 
tehát teleptelérként tűnik az utóbbiban elő. 
A Piétra Semenik fele ismét a II. palacsoportnak rendes kinézésű csil- 
lámgneiszsza és gránáttartalmú csillámpalája lép fel. Ez utóbbi a Piétra 
Semeniken — mint az a hegységben e kőzetnél egyátalában oly gyakori — 
többször kevés földpátot is vesz fel. A gránát e csillámpalában többé-kevésbbé 
mállott, a csillám biotit és muscovit; az előbbi többnyire átalakulásban van. 
Nevezetesen a Piétra Nedei-n vad, rendetlenül egymásra tolt és feltor- 
nyosúlt rögökben állanak a sziklák ki. erősen összerepedezve és szétnyiladozva, 
a kúp lejtőjén pedig azok zűrzavarosán hevernek, valóságos kőtengert képezve. 
Vastag, a dőlési irányra nézve könnyen téves következtetésre csábító padok- 
