238 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RüL. 
Iában a csillám rendesen összefolyt részekben mutatkozik, holott a II. csoport¬ 
beli csillámpalában inkább egyénesítve tűnik elő. A phyllit és amphibolitos 
palák kékes meszet és fehér meszpátot is vékony szalagocskákban tartal¬ 
maznak ; pyrit a III. csoport kőzeteiben általában rendesen fordul elő, s az 
ezekre, nézve — úgy látszik — egyenesen jellemző, mert a II. csoporton belől 
ezen ásványra— eddig legalább — meg sehol sem akadtam rá. Túr mai in ellen¬ 
ben mind e két csoportbeli kőzetekben van jelen, úgyszintén a gránát is, 
csakhogy ez a III. csoportbeli kőzetekben rendesen jobban el van mállva. 
A «Petrile arse» és «Culme lui Narote» közt a fehér, félig kristályos jellegű 
csillámpala még meglehetős ép gránátokat tartalmaz, melyeknek külső kérge 
részben azonban már chlorittá változott. 
E csoport kőzetei különben egyáltalában már nagyobb mérvben szok¬ 
tak mállásnak indulni. 
Több helyt az amphibolitpalának chloritpalába való részenkénti átala- 
kulása vehető észre; a Biu Pattasului medrében pedig egészen vékonypa¬ 
lás, már jobban kryptokristályos kőzet fordul elő, melynek vékony csiszola- 
tát dr. Hchafaiízik F. úr szives volt a mikroskop alatt megvizsgálni, és mely 
járulékos sp/u//-kristályokat tartalmazó akt í no Zrt//palának bizonyult be. 
A csillámpala quarzdúsabb is lesz; a quarz néha vastagabb lencséket 
vagy fekveteket képez benne. 
A pyrit gyakran többé-kevésbbé már meg van támadva, és a Pattas- 
patak mentében főleg a kekes, vagy grafit által feketére festett agyagcsülám- 
pala az, a melyben a pyrit, helyenként már egészen limonit- tá átváltoztatva 
előfordul. A limonit vékony hártyákban vonja be a palák hasadék-lapjait. 
A vastartalom különösen az alsó határ, azaz a második csoport felé növeke¬ 
dik. A paláknak mállott pyrittöl eredő rozsdásbarna, sárga és helyenként éles 
vörös színezése a Pattas-patak bal völgylejtőjében, t. i. a Fatia Eadulini (az 
új térképen 629 m ] -rel jelölt kúp) 1 )l)Ny.-i lejtőjén, még kutatásra is 
csábított. 
A völgyben fölfelé menve, az említett kúp DNy.-i lejtőjén tényleg limo¬ 
nit r a is akadunk, mely itt 13—16 ( j m vastagon mutatkozik a kékes, kissé grafi- 
tos agyagcsillámpala közé betelepülve. Ez azonban csak helyi érezgazdagítás- 
nak látszik, mely nagyobb figyelemre alig méltó ugyan, de a melyet valami¬ 
vel észszerűbben feltárni, mint az a pattasi polgárok részéről oly primitív 
módon történt, mégis érdemes volna. 
AIII. csoport e fekű-palacomplexusában. a Pattas-patak völgyét ENy.-ra 
fölfelé követve, csillámpalával váltakozó muscovitgneiszt is találunk. A gneisz 
általában azonban — mint már emlitém — a fedőrétegekben kezd nagyobb 
szerepet játszani. Itt rendesen kevés földpátot tartalmazó csillámpalával lép 
fel. A gneisz vagy csillámdús, szürke gneisz, mely fekete és fehér csillámot 
tartalmaz, vagy phyllitgneisz, vagy ismét chloritgneisz, némely ponton grá- 
náttartalmu amphibolgneisz, a Bradutiu NyDNy.-i lejtőjén, az Ogasiu térié 
