242 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 18S3-RÓL. 
növénymaradványokat, többek közt egy Sequoia- faj tobozát, ezek alatt is¬ 
mét. Helix- héjakat, (rendesen azoknak csak töredékeit, de egy jobban meg¬ 
tartott, II. robiista ltEuss-ra emlékeztető héjat is), legmélyebben pedig (kékes 
agyagban) néha óriási nagy, vastaghéjú, Unió Wctzleri jellegű, de evvel nem 
azonos Unió-kai lignitrészekkel együtt észlelteinek. Efféle Uniókat Böckh* 
— mint tudva van — már több évvel ezelőtt hozott az Almás-völgy mediter¬ 
rán rétegeiből. 
A növénymaradványok különösen a Babinetiu 500 w /-nyi csúcsától 
K.-re körülbelül 2.5 ‘ m f. vastagon feltárt tufában és a közvetlenül ez utóbbi 
alatt települő zöldesszürke, kemény agyagban igen szépén vannak megtartva. 
A tufában apró, gyöngéd, az agyagban nagyobb levelek találtatnak. 
A mediterrán borszak ezen üledékei nem rakódtak itt elzárt medenezé- 
ben le, hanem igen valószínű, hogy a déliebb hason nemű lerakodásokkal, t. 
i. az Almás-völgyéivel eredetileg összefüggésben voltak, mely összefüggés ké¬ 
sőbbi el mosatás következtében meg lett szakítva. Erre utal először az a körül¬ 
mény, hogy azok a Yale Futna és Ciuhurediu-patak közti vízválasztón át¬ 
nyúlva, a lejtőn lefelé csaknem a Ciuhurediu-völgyig nyomozhatok, másod¬ 
szor pedig az, hogy a Babinetiu EK.-i részében egészen az 500 7, y / -nél 
magasabb kúpig felliuzóchiak, melynek déli lejtőjén (az 503 m ] mag. pont 
felé) a nyomuk elvész. 
A nagy hömpölyökből álló diluviális kavicsot, mely alárendelten agyag¬ 
gal is mutatkozik, azon a gerinczen találtam, mely az Og. Caraboia és Og. 
Vetrina közt egyrészt, az előbbi és a Ciuhurediu-patak közt- másrészt a víz¬ 
választót kepezi. Itt. — mint rendesen —• rajta ül a kristályos palán, és a 
már mélyebben, az Og.-Vetrina felé fekvő határán a 654 m ] -nyi magasságot 
látjuk a térképen bejegyezve. Apró részekben e kavicsot a Vérei pravo déli 
nyúlványán is — szintén jelentékeny magasságban — észleltem. 
A teknőalaku képződés, mely az alpesi régióban általában oly gyakori, 
a Munte Semeniken sem hiányzik. Egy ilyen teknőalaku, a kiálló kúpok által 
köröskörül szegélyzett, kerek mélyedést találunk a Piétra Gozna és az 1421 
'” r j -rel jelölt kúp között, és egy második, oválist ettől D.-re, a «Nagy sas¬ 
fürdő»-tői DK.-re, melyet a román nép a körülvevő kúpokkal együtt találóan 
«Ratundá»-nak nevez. Ezen terület-mélyedésekben a kristálytiszta vizet dúsan 
szolgáltató források egész sora bugyog fel. 
A víz, melyet több ízben megmértem, +4° R. hőfokot mutatott. Mel¬ 
lékesen legyen itt fölemlítve, hogy a "Nagy sasfürdő» e hőfokú vizében a sa¬ 
sokon kívül bizonyos napokon a Munté-ra zarándokló nép is szokott korán 
reggel megtűrhetni, mely reggeli fürdőnek igen jó hatást tulajdonítanak. Az 
első teknőalaku mélyedés vizét a Nerganitia-pataknak, indirecte tehát a Nerá- 
nak szolgáltatja, a másodikból egyenesen a Nera ered. 
* 
Földtani Közlöny)) VII. évf. 1877. 383. 1. 
