HALAVÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
243 
E mélyedések talaja zsombékos, a zsombéknövényzet helyenként — mint 
pl. a Piétra Gozna közelében, ettől D.-re — még a vízválasztón át a túlsó 
lejtőn kezdődő árokig is terjed. 
Végül legyen szabad, a szab. osztrák-magyar államvasut-társaság tekin¬ 
tetes főgondnokságának Eesiczán, valamint Demel Hugó, társasági erdész 
úrnak Ferenczfalván e helyen is hálás köszönetemet kifejeznem azon előzé¬ 
keny készségért, melylyel a Munté-n fekvő erdővédház átengedése, illetőleg 
annak helyreállíttatása által czéljaim elérésében támogatni szíveskedtek. 
6. JELENTÉS AZ 1883. ÉVBEN ALIBUNÁR, MOEAVICZA, MÓRICZ- 
EÖLD ÉS KAKOVA KÖRNYÉKÉN ESZKÖZÖLT RÉSZLETES FÖLD¬ 
TANI FELVÉTELRŐL. 
Halaváts G\ T ULÁ-tÓl. 
Ez évben, északról közvetlenül csatlakozva a megelőző évben 
(Versecz vidékén) felvett területhez, a részletes földtani felvételt Alibunár, 
Hajdusicza, Moravicza, Móriczföld, Königsgnad, Nagy-Zsám, Kákova vidé¬ 
kén folytattam — a m. kir. földtani intézet tekintetes igazgatóságának, a 
nagyméltóságú földm. ipar- és kereskedelemügyi m. kir. minisztérium 
1883 évi május hó 2-án 19278. sz. rendeletével jóváhagyott felvételi terve¬ 
zetéhez ragaszkodva — olyképen, hogy mindenekelőtt a K. 14. jelű lap 
területét igyekeztem bejárni; mi is sikerülvén, ezen lap ez időszerűit kész 
s kiadható. Ezenkívül az északról csatlakozó vidék egy részét is földolgoz¬ 
tam, hogy így északon egy természetes határt — a Berzava folyót — nyer¬ 
jek. Felvételi területem nyugati és keleti határát a K. 14. lap k. és ny. széle 
kepezi, míg délen az előző évben felvett terület északi határa. Nagysága 
körülbelül 29 □ mértf. 
Az e határok között lévő területnek, mely a nagy magyar neogén 
medencze egy részét képezi, földtani viszonyai igen egyszerűek. A meden- 
czében leülepedett rétegek csekély hajlással az Alföld felé dőlnek s kibú¬ 
vásaik széles övben a parttal párhuzamosan konstatálhatok. Magát a 
partot csak egy kis területen, Nagy-Szurduk és Forotik közt, hol ezt egy 
trachyt-tömzs képezi, értem el, a többi részt a medencze rétegei foglalják 
el. Ezen rétegek legöregebbike, a pontusi homok-szintáj, területem keleti 
határa mentében, széles övben jelenkezik és dombokat alkot. Ettől nyu¬ 
gatra a diluviális sárga agyag következik, mely lankásan a síkság felé 
ereszkedő lejtfokokat képez; még tovább nyugatra pedig az alibunári és 
az illáncsai mocsarak ma már kiszárított sík fenekével volt dolgom. 
Felvételi területem alkotásában a következő képződmények vesznek 
részt: 
1. A Trachyt, felvételi területem képződményeinek legöregebbike, 
16 * 
