A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
244 
mint már fentebb említem, Nagy-Szurduk és Forotik közt a neogén tenger 
partját képezi. Az itt jelenkező trachyt világos szürke színű, középszemcsés, 
granitos szövegű. Makroszkóposán kivehető elegyrészei: 1. a plagioklas, 
ez uralkodó szerepet játszik, oszlopos, gyakran ikerrovátkos jegeezekben 
és szemekben van jelen, színe fehér; 2. biotit, melynek apróbb lemezkéi, 
valamint 3. az amphibol oszlopocskái elszórtan és alárendelten vesznek 
részt a kőzet alkotásában, melyekhez 4. kvarcz is járul. 
Kőzetünk tehát plagioklas-biotit-aviphibol-kvarcztrachyt. 
2. Neogén. Idei felvételi területemen a neogén érának csak is legfia¬ 
talabb tagját, a pontusi emeletet, s ennek is felsőbb — homok-színtáj át 
konstatálhattam csak. 
A pontusi emelet területem keleti határa hosszában Kákova, Marko- 
vecz, Kudricz , Laczunás, Klopodia, Forotik, Ferendia, Nagy-Szurduk, 
Königsgnad és Füzes helységek közt jelenkezik egy összefüggő széles 
vonulatot képezvén. 
Az itt jelenkező homok-szintáj felső részét Kudrieznál fehér színű 
finom csillámos kvarezhomok alkotja, melyben sárgás szalagok is előfor¬ 
dulnak ; míg Laczunásnál, a helység északi végénél torkolló szakadékban 
egy durva, kvarcz- és földpát- szemekből álló homok lát napvilágot, mely¬ 
ben mészkőtőszerű s több gömb összenövéséből létrejött, szeszélyes alakú 
konkrécziók vannak. Ez alatt, de közben is, finomabb, vasas, sárga homok 
észlelhető, mely lapos, vaskötőszerű konkrécziokat tartalmaz. 
Hasonló durva, kvarcz- és földpát-szemekből álló homok Ferendiánál 
is előfordul, itt azonban a konkrécziók hiányoznak benne. 
Füzesnél, Königsgnadnál ismét finomabb, fehér kvarezhomok jelen¬ 
kezik, mely néha sárgás színű közfekveteket is tartalmaz. Ez alatt Ivönigs- 
gnadtól délkeletre, az u. n. Wolfsthal elején egy kékes színű, már agyagos 
homokréteg következik, mely szerves maradványokat nagyobb mennyiség¬ 
ben és jó megtartásban tartalmaz. Felvételi területem csak ezen egy pon¬ 
ton akadtam kövületekre, de ezen egy lelőhely teljesen kárpótol a többi 
részek meddőségéért, mert e lelőhely bátran helyet foglalhat Radmanest, 
Eangenfeld, Árpád, Bükkösd, Kurd, Kúp mellett. Az itt eltemetett fauna 
főleg azon foknál fogva tűnik ki, hogy alakjai több, eddig ismert lelő¬ 
helyek alakjaiból vannak összekombinálva, és sok tekintetben rokon az 
arpádi, bükkösdi (Baranya m.) és kurdi (Tolnám.) faunával, bár benne a 
radmanesti fauna is képviselőkre talál. Sok tekintetben csak, mert itt nem 
találkoztam valamennyi valódi alakjával e faunáknak, de helyettök van 
olyan, mely az ott talált egyes alakok képviselői. így pl. Kurd és Bükkösd 
dísze a Cardium cristagalli, Roth, nem élt vizünkben, de képviseli őt egy 
új faj, mely igen közel áll hozzá; Árpád Cardium Máj éri, M. HöRN-je és 
Langenfeld Cardium Winkleri, HAL.-je egy közép alak által van kép¬ 
viselve. 
