HALAYÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
245 
Maga a lelőhely a Wolfsthal elején van, hol három ponton a víz 
szépen feltárta e homokot, melyből a következő faunát gyűjtöttem: 
Cardium nov. sp. (a C. cristagalli, Roth, rokona). 
« Schmidti, M. Horn. 
« secans, Fuchs; 
« apertum, Münst. 
« nov. sp. (a kustélyi alak.) 
« Majori, M. Horn. 
« Winlderi, Hal. 
« diprosopa, Brus. 
Congeria cfr. Schröckingeri, Fuchs. 
« triangularis, Partsch. 
« rhomboidea, M. Horn. 
Pisidíum priscum, Eichw. 
Valencienncsia annulata, Rouss. 
Melanopsis sp. 
Az ezen faunát tartalmazó réteg alatt, a Tikos erdő területén egy 
finom, agyagos, csillamos szürkés homok, majd Nagy-Szurduknál ismét 
fehér és sárga rétegekben egymással váltakozó finom laza kvarczhomokot 
észleltem. Itt a homok közvetlenül az egykori partot alkotó trachytra 
települt, a Csernovecz patak azonban nem a laza homokba, hanem a szi¬ 
lárd trachytba vájta keskeny ágyát. 
3. Bazalt. A pontusi korú vulkanikus kitörések nyomával is találkoz¬ 
tam idei felvételi területemen. Nagy-Semlak és Gattaja között, ép e két 
helység határán van a «Sümeg# nevű bazaltkúp, mely eddig hibásan az 
irodalomban* buttyini-nek neveztetett. 
A Sümeg egy, a diluvialis lejtfokból kiemelkedő, 60 m j viszonylagos 
magasságú lapos kúpocska, melyet a kultúra (szöllő) annyira elfed a vizs¬ 
gáló elől, hogy helytálló kőzetre nem akadhatni, hanem kénytelenek va¬ 
gyunk azon, a szőllőmivelés közben kivetett darabokkal megelégedni, 
melyből aztán konstatálhatjuk, hogy itt nem tömött, sziklanemű bazalttal 
van dolgunk, hanem csak hólyagos bazalt-salakkal, mely közelebbi kőzet¬ 
tani vizsgálatra alkalmatlan.** 
4. Diluvinm. Az előző évek felvételi területeim diluvium korú képződ¬ 
ményéit három osztályba soroztam, ú. m. 1. sárga agyag; 2.lösz és 3. homok, 
* IIauer F. Geologisclie Uebersiclitskarte dér österr.-ungar. Monarcliie, Blatt 
VIII. (Jahrbuch d. k. k. Geol. B. Anst. Bd. XXIII. p. 99.) 
** Fent a kiípocska tetején egy kerek lyuk nyílása van, mely lyuk behatói a 
dombba, s melyet a környékbeliek hibásan a tűzhányó kráterjének tartanak. Hogy 
nem kráter e lyuk, azt minden kétséget kizárólag az által lehet bebizonyítani, hogy 
oldalai falazva vannak; tehát nem természetes, hanem mesterséges lyuk. 
