SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
249 
7. JELENTÉS AZ 1883. ÉV NYARÁN A PILIS HEGYSÉGBEN 
ESZKÖZÖLT FÖLDTANI RÉSZLETES FELVÉTELRŐL. 
Dl’. ScHAFAKZIK FEKENCZ-tŐl. 
Az 1883-ik év nyarán a 48. oszt. és XXXI. rovat Fe. 1 : 28,800 
méretű lapnak, azon kb. egy négyzetmértföldnyi terület geológiai felvéte¬ 
lével bízattam meg, a mely Hantken M. az esztergomi barnaszénterület és 
Koch A. a dunai trachytcsoport jobb jiarti részének felvételei között még 
hátra maradt. Eme részlet, a Pilis hegység, ék alakjában nyúlik a lap alsó 
szélétől ENy-i irányban az említett két terület közé, geológiai szempontból 
egységes hegyvonulatot képezve, a mely még a középmagyarországi hegység 
DNy-i részéhez tartozik, s mint annak végső hatalmas bástyája magasodik 
ki a dombvidékből az innen ÉK re elterülő trachyt-videk felé. 
E hegyvonulat Pilis-Szántónál veszi kezdetét, s Pilis-Szt-Keresztet 
K-re hagyva húzódik innét Szt-Lélek és Kesztölcz között ÉNy-ra Esztergom 
felé. Természetes határai EK-i oldalán a pilis-szt kereszti « Három forrás 
patak», melynek többnyire száraz fő árka egészen a «Két Blikkhez »* nevezett 
nyereg es vízválasztó alá (P.-Szt-Kereszt és Szt-Lélek között) felnyúlik, 
továbbá a «Két Bükk»-től ÉNy-ra a szt-léleki patak. DNy-ról pedig határa 
a DK-ÉNy-i irányú széles csév-doroghi völgy. 
Orographiai szempontból hegységünkben a legnevezetesebb jiont a 
minden oldalról meredeken kiemelkedő Pilis hegy, mely a legújabb 
háromszögelési mérések szerint 757 mtr. magas; tetejére legkényelme¬ 
sebben a Pilis-Szent-Keresztről felkanyarodó ösvényen juthatunk föl. 
Fölérve a csúcsra, melynek relatív magassága 500 métert meghalad, 
áttekinthetjük ezen, egyszersmind az egész vidék legmagasabb pont¬ 
járól E- és K-felé az erdőborította dunai trachytcsoportot, D-felé a 
vörösvár-budai hegységet és Ny-felé Tokod, Dorogli és Csolnok, számos 
barnaszéntelepeiről nevezetes hegyes dombos vidéket. Láthatjuk egyszer¬ 
smind azt is, hogy a Pilis teteje nem egy kiálló kúp vagy éles gerincz, 
hanem hogy inkább egy hullámos, kb. 2 kilométer széles fensíklioz hason¬ 
lítható, a melyről köröskörűi rövid, de meredek árkok futnak le. A három- 
szögellési ponttól ÉNy-i irányban kis távolságban egy újabb kúpot találunk, 
a mely szintén a « Pilis» nevet viseli, a melytől É-ra egy harmadik kisebb 
kúpra akadunk. Ezen utóbbitól E-ra és ÉNy-ra van a Pilis hegység déli 
részében az egyedüli nyereg, a melyen a kocsi- és gyalogút Kesztölczre 
* «Zu Jen zwei Buchen», Peters nél helytelenül «Zu elén zwei Backen» Geol. 
Studien aus Ungarn. Jahrb. cl. k. k. geol. R. A. 1859 p. 483. 
