SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
253 
ismerünk, a hol a Fődolomit alatt ettől petrographiailag eltérő kőzet buk¬ 
kan a felszínre és ez azon szürkés szarúkőkiválásokat tartalmazó mészkő az 
ó-budai Szépvölgyben, a Mátyáshegy tövében lévő kőfejtő alján, a melyre 
már dr. Peters K.* és dr. Hofmann K.** urak figyelmeztettek, s mely 
Böckh J. úr szerint petrographiailag a Bakonyban előforduló felső-triaszi 
Halobia Lomelli- 1 tartalmazó mészkőhez hasonlít leginkább. 
Rhéti sistéma. 
1. A Fődolomit. A Fődomit fekvőjét csakis egyetlen egy ponton 
ismerjük és ez a Fehérkő alján a már leírt bitumenens felső-triaszi mészkő. 
Ezekre következik a Dolomit, melynek rétegezettlensége a fekvőjében lévő 
bitumenes mészkő vékony padjaitól feltűnően elüt. A feltárási viszonyok 
oly kedvezőtlenek, a fal oly meredek, hogy csak egy-két ponton lehet a 
Dolomitot és itt is csak bajosan elérni. Színe világosszürke, szövete apró 
kristályos, olyan mint a süvegczukoré ; szabad szemmel látható szerves zár¬ 
ványokra nem sikerűit sem itt, sem más pontokon akadnom. Górcső alatt 
azonnal látjuk, hogy az egész tömeg Dolomit szemekből áll, a szemek 
rhomboederes hasadással bírnak és egy esetben sem láttam a Calcit sze¬ 
meket jellemző ikerrovátkosságot, mi nagyon jól egyezik azon megfigye¬ 
léssel, hogy hígított sósavval leöntve, egyetlen egy ponton sem pezseg a 
kőzet. Anyaga e szerint tiszta Dolomit. Feltűnő, hogy a vékony csiszolat¬ 
ban a kristályos szövet daczára is ugyanazon gömbös és tömlőalakú zárvá¬ 
nyok ép oly mikroconglomeratos kinézést kölcsönöznek ezen kőzetnek, 
mint azt a bitumenes mészkőnél láttuk. 
Érdemesnek találom fölemlíteni, hogy hasonló kisebb-nagyobb göm¬ 
bös zárványokat talált a Pudosgorski melletti (Gouv. Olonetz, Oroszország). 
Dolomitban Inostranzeff,*'** melyeket szintén szerves eredésüeknek tart, 
de lényegükre nézve nem mond biztosat. 
A dolomit ezen meredek és kb. 400 m / relatív magasságú hegy kö¬ 
zépső részéből legalább 150—200 m j - 1. foglal el , és képezi a Fehérkő ezen 
oldalán levő és már messziről a völgyből feltűnő sziklacsoportot. 
A Pilishegység területén még két ponton sikerült a dolomitot, de mind 
a két esetben mint legmélyebb feltárt tagot észlelnem. Egyike ezeknek a 
Szentlélektől D-re lévő s függélyesen emelkedő, a Fehérkőnél csak kevéssel 
alacsonyabb Feketekő, mely a tetejétől egészen le az aljáig hasonló minőségű 
Dr. Karl Peters Geol. Studien aus Ungarn. Jahrb. cl. k. k. geol. R. A. 1857. p. 308. 
** Dr. Hofmann K. a buda-kovácsi hegység földtani viszonyai. A m. kir. föleit, 
intézet évk. I. 1871. 212. 1. 
*** A. Inostranzeff. Studien über metamorpbosirte Gesteine in Gouvernement 
Olonetz. Leipzig 1879. p. 7. 
