A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
254 
szürke kristályos, az alján porladozó dolomitból áll. Kétegezést itt sem 
lehetett észrevenni. 
A másik pontot a Pilisliegység déli részén, tehát már a szomszédos, 
Koch Antal úr által felvett lapon fedeztem fel. A Pilis itt ugyanis két rövid 
nyúlványt bocsát DDK-re, azaz Pilis-Szántó községe felé. E két nyúlvány 
közül a nyugatinak deli csücske jól rétegzett dolomitból áll. Rétegei a fedő¬ 
jében éles határ nélkül fellépő dachsteinmészkő-padokkal egyformán nem 
egészen É-ra (hóra 23) 22° alatt dőlnek. Egyes helyeken anyaga már tel¬ 
jesen el van porlódva, és a környékbeliek lyukakat vájva innét is hordják 
szét a különböző házi czólokra kedvelt dolomithomokot. 
Ha ma a dolomit és a megalodusmész egymáshozi korbeli viszonya 
még bizonyító példákra szorulna, úgy ezen pontot is mint olyant hozhat¬ 
nék fel, a hol a dolomit régibb volta világosan látható. 
2. A Dachsteinmész vagy megalodusmészkó'. Határozottan ezen képlet 
az, mely a Pilis-hegységben a főszerepet játszsza, és annak sajátságos 
alpin jellegét kölcsönözi. Már Peters is mondja, hogy elfeledve a cse¬ 
kély magasságot, könnyen képzelhetjük, hogy a Dachstein- vagy a 
Tánnen-hegyseg csúcsain állunk. Az itt előforduló kőzetek, a bonyodal¬ 
mas viszonyok, a meredek mészszikla-falak ugyanazok mint akár a dacli- 
steinon, a különbség csak az, hogy ott a hegység egész nagyságában 
áll előttünk, míg itt egy elsülyedt hegynek az egész vidéket borító har¬ 
madkori képletekből még vagy 600—700 méterre kiálló csúcsával van 
dolgunk. A dachsteinmész itt is, úgy mint Buda vidékén vagy a Bakony¬ 
ban az őt jellemző felette apró kristályos tömött szövettel bir; színe 
a mi területünkön, kivált a mállott felületen, hófehér, a töréslapon pedig 
sárgás, barnás vagy vöröses fehér, mi kevés benne előforduló sárga 
vagy legtöbbször vörös agyag által idéztetik elő. Ezen vörös agyag con- 
centrálódik idővel a rétegek vállapjain vagy a hasadékokon, ott ból- 
szerű anyagot képezvén; sőt ismerek egy olyan pontot is, hol valósá¬ 
gos ból-tömzs képződött ki; ezen pont Pilis-Szentkereszt és Pomáz között 
a pomázi mészégetők táján a leskovai árokban van, annak bal partján, alig 
2—300 lépésre a mészégetőtől E-ra, hol a megalodus mészkőben egy három 
méter szeles és több méter magas repedést tölt ki. Az itt előforduló hol 
szép sötét-vörös színű, tömött, kagylóstörésű anyag, mely vízben serczegve 
esik szét vörös agyagra ; mindeddig azonban iparilag még nem használta¬ 
tott föl. A Pilis táján szintén fordulnak elő bólok, de csak másodlagos fekhe¬ 
lyen a mészkő-hegységet körülövedzö hárshegyi homokkő felső rétegeiben. 
A Pilis oldalairól lemosott vörös agyag csak itt a hegy tövében gyűlhe¬ 
tett meg egyes padokban. Ilyen pontok láthatók a Pilis-Szentkereszttől a 
«Két biikkhezi) vezető úton, továbbá a szentléleki nyeregtől D-re vezető 
úgynevezett Vörös úton (Cervena cesta). Végre maga a Pilishegytetején elő¬ 
forduló talaj szintén erősen vasoxydos nyirok (terra rossa). 
