SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
255 
A mészkőben nagyobb szerves testeket csak elvétve találtam, s ezek 
közül az ismert dachsteinbivalva játszsza a főszerepet 
Megalodas triqueter, Wulf., 
melyet a Pilishegy déli végen azon ponton, hol a gyalogút É-ra fordul, s a 
lionnét Peters is említő, egy padban jó keresztmetszetekben láttam és gyűj¬ 
töttem. Úgyszintén találtam egy jó példányt a Nagy-Szoplákhegyen, a Kész- 
tölcz felé néző sziklafal középtáján és a Kis-Sztrázsahegy ENy. végén lévő 
EoGENHOFER-féle mészkőbánya legfelsőbb szikláiban. Ezenkívül találtam a 
N.-Szoplákon még egy Spiriferina sp., és ugyanitt különösen a fehér mál- 
lott felületen feltűnő sajátságos több milliméter vastag gömböket és elágazó, 
korallkinézésü alakokat, melyeknek egész tömege kristályos calcit-ból áll ; 
misem árúlja el közelebbről milétüket. Stoppani hasonló, a lombardiai 
trias és rhéti mészkövekben előforduló alakokat Evinospongia Stopp. gén. 
név alatt irt le. 
Az én példányaim legjobban egyeznének az 
Evinospongia cerea, Stopp. és az 
Evinospongia esinensis, Stopp. fajokkal. 
Biztosan koráloknak tartható zárványokat nem észleltem. Vékony csi¬ 
szolatokban a daclisteinmész ugyanazon mikroconglomeratos szövetet mu¬ 
tatja, a melyet a benne nagy számmal előforduló algák (Hantken) idéznek 
elő. Peters* vizsgálván a Pilis, valamint az Alpok több pontjairól származó 
mészköveket, azokban górcső alatt foraminiferákat (Vaginulina, Cuneolina, 
Elabellina, Globigerina) vélt felismerhetni; erre nézve, legalább a mi a 
Pilis kőzetet illeti, határozottan állíthatom, hogy nincsenek benne forami- 
niferák. Hantken tanulmányaiból kitűnt, hogy épen a foraminiferák hiánya 
engedi a rhéti mészköveket a liaszi, a jura és kréta-mészkövektől megkülön¬ 
böztetni. 
A Megalodus-mészkő durván van padozva, rétegei rendesen több 
lábnyi vastagsággal bírnak, a határlapok nem simák s kőbányákban nem 
engedi magát a rétegek szerint fejteni, főleg ezért nem talál ezen különben 
igen kitűnő anyag műipari alkalmazást, mindenütt csak meszet égetnek 
belőle, vagy útikavics előállítására használják. A rétegek dőlésére nézve 
megjegyzi Peters,** hogy a Pilisen átalában E-i egész hóra 23 dűlést vál¬ 
tozó szög alatt (15—40°) figyelt meg, míg Ivoch A.*** állítólag zavargáso¬ 
kat észlelt, melyeket a közeli Trachitok eruptiójára vélt vissavezethetni. Fel- 
* Peters, Ueber Foraminiferen im Daclisteinkalk. Jalirbuch d. k. k. geol. R. A. — 
1863. p. 293. 
** Peters, Geol. Stud. aus Ungarn. 2. Die Umgebung von Visegrad, Gran ect. 
Jahrbuch d. k. k. geol. R. Anst. 1859. p. 490. 
*** Koch A. Sz.-Endre, Visegrád és a Pilis-hegység földtani leírása. Magy. kir. 
Földt. Int. évk. I. p. 148. 
