258 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Wrsk két dombján és közelében még egy harmadik ponton, a trachyt- 
eruptió ideje alatt, az alaphegységben meglévő hasadékokat felhasználva 
és a hárshegyi homokkövön is áthatolva tódúlt ki az amphiból trachyt- 
breccia. 
Hegységünkben a dasclisteinmész felüti magát még a Kis-Strázsahegy 
ENy-i végén, a hol egy kőbányában fejtik is, továbbá a Kis- és a Nagy- 
Strázsahegyet egymással összekötő gerinczen, még 5 ponton. Egészen elszi¬ 
getelve a Pilis-hegységtől előfordul a leányvár-doroghi völgyben 2 domb, 
az egyik a leány vári ((kősziklán, melynek daclisteinmészkő-rétegei EEK-re 
(bora 1) 45° alatt dőlnek és a doroghi kis ((kősziklán ÉÉNy (hóra 23) 
30° alatt. 
Barlangok a daclisteinmészkőben. Már Koch* is említi, liogy Buda vidékén a 
dacksteinmészkő azon képlet, a melyben barlangok gyakrabban szoktak előfordulni; 
s ilyeneket felsorol Csobánka, Solymár, Csév és Üröm vidékéről, sőt az csobánkai 
<íMacka jama»-ban a barlangi medvének, Ursus spelaeus, Blumrnbach csontjait is 
találta. Wissinger pedig a Pilis-Szántó melletti Hosszúhegyen feltalált barlangot ismer¬ 
teti a Földtani Közlöny 1875-ik évi kötetében p. 223 — Kisebb-nagyobb odúk a 
Pilis-hegységben is elég gyakoriak, ezeket azonban felsorolni meddő dolog volna, itt 
csak a legnevezetesebbről akarok röviden jelentést tenni. Ez az úgynevezett «Ördög¬ 
lyuk», mely a «Két Bükk»-nek nevezett nyeregtől DDK-i irányban vagy 1200—1300 
lépésre az út nyugoti oldalán az erdő szélén, nehány fa által elrejtve, található. 
A bokrokat széthajtva egy meredek dacksteinmész-sziklafal előtt állunk, a melynek 
tövében egy több méter átmérőjű lyuk látható, mely a félhomályban csak vagy 15—20 
méter mélységűnek látszott ugyan, de a bele dobott kövek gurulásából következtetve, 
* Koch A. A csobánkai és solymári barlang. Föld. Közi. I. p. 98 és magy. 
kir. Földt. Int. évk. I. p. 150. 
