SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
259 
valamint az odavalók állításai szerint, a barlangnak ezen előcsarnokából még tovább 
lefelé kellett folytatódnia. Az előcsarnokba hosszú, fiatal fatörzseken csúszva jutottunk 
le. Kísérőimmel leérve ezen lefelé mindinkább kitáguló űr fenekére, mely törinel- 
lékkel van borítva és D-felé lejtős, láttuk, hogy innét több irányban ágazik szét 
a barlang. Az ENy-i oldalából két szűk folyosó indúl ki, miként ezt a mellékelt 
rajz feltűnteti, az északi eleinte fölfelé, azután pedig lefelé halad és vakon végződik ; 
hossza vagy 17 méter, szélessége átlag 1 méter, magassága pedig 2 méter, de azért 
csak egyes kitágulásokban lehetett állva előre haladnunk, több ízben csak hason 
csúszva juthattunk előre. A másik hasonlóképen egy ilyen szűk csatorna, mely D- és 
E-felé kanyarodva, de egészben véve Ny-i irányban és lefelé megy, kb. 21 méter 
hosszú, azaz csak ennyire hatolhattunk, minthogy a többi része víz alatt volt. Vissza¬ 
térve az előcsarnokba, annak DNy-i oldalán lévő lefelé menő kürtőhöz mentünk, a hol 
ezalatt a bányászok több erős gerendát fektettek keresztbe, a melyekre a csigát kö¬ 
tötték. Tűzoltó övék és kapcsok segítségével bocsátkoztunk le vagy 25 méterre, 
míg végre megint kevésbbé meredek talajt éreztünk lábaink alatt. Körülvilágítva 
fejünk fölött, a mennyezetet csinos, egész 1 és fél lábnyi cseppkő-csapokkal láttuk dí¬ 
szítve. A talaj, a melyen állottunk, mázsányi mészkődarabok által volt borítva, a me¬ 
lyeken botorkázva déli irányban vagy 18 méterre haladtunk előre. Itt a barlang közép¬ 
pontjában állottunk és innét áttekinthettük és megbecsülhettük dimensióit. Hossza 
ezen teremnek 28—30 lépés, szélessége 10 lépés (1 lépés = 1 méter) és magassága 
a közepén 10 méter. Ez egyszersmind az egész barlangnak legmélyebb pontja, 
56 méter a külső nyílásától. — Déli vége csolnakszerűen hajlik fölfelé. A barlang 
mennyezete fekete volt a sok denevértől, míg feneke egy századok óta képződött 
guanóréteggel volt (1—2 láb) feltöltve. 
Az egész barlang daclistein-mészben van, de rétegzést tisztán sehol sem lát¬ 
hattam. Kétséget nem szenved, hogy ezen barlang is, úgy mint a többi mészkőbar¬ 
lang kilúgozás, de részben — az alsó tágasabb rész — beomlás folytán jött létre. 
A másik pont, a melyre a figyelmet felhívni kívánom, az u. n. nKöhapun a Pilis 
K-i meredek lejtőjén, a mely már Pilis-Szentkeresztről is Ny-ENy-i irányban látható. 
17 * 
