262 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
ben, a melyekben egy Aptyckustöredéket és néhány rosszul megtartott 
Ammonitot gyűjtöttem. Ezen Ammonitok Böckh János igazgató úr szives 
közlése szerint Phylloceras sp. és Perisphinctes sp. a Planulátak sorából. 
Miután pedig a Perisphinctek csak a felső Liasban veszik kezdetűket, de 
leginkább a középső és felső Jurában honosak, továbbá minthogy tűzkövek 
a jurabeli kőzetek sorában a Bakony és Gerecse hegységben leginkább 
csak a Jura felsőbb emeleteiben, a titlionban fordulnak elő, már most is 
kimondhatjuk a csekély számú és rosszul megtartott kövületek alapján is, 
hogy itt a Jurának még egy felsőbb tagja is van jelen, mely azonban az 
erosió következtében már csaknem egészen elpusztult. Újabb és talán sze¬ 
rencsésebb gyűjtések alkalmasak lennének ezen pontot helyesebben meg¬ 
világítani. Végre megjegyzem még, hogy a térképemen a jurabeli lerako¬ 
dásokat mind összefoglalva csak egy színnel tüntettem ki. 
Ezeknél fiatalabb mesozoos lerakodások hiányzanak a mi hegységünk¬ 
ben. Stache említi ugyan már többször idézett leírásában, hogy egy a kis 
Strázsahegyen a fehér mészkőben talált rosszul megtartott Badiolit töredék 
alapján az egész Strázsahegy mészköve, úgyszintén az esztergomi várhegy 
mészköve (Hauer F. által) a Krétához soroltatott. Tudomással bírván ezen 
dologról, megkettőztetett figyelemmel vizsgáltam meg a Strázsahegy mész¬ 
köveit és (Hauer megfigyelésétől eltérőleg) azon eredményre jöttem, hogy 
a kis Strázsahegyen és az összekötő gerinczen több ponton föllépő mész¬ 
kövek határozottan fehér Dachsteinmeszek, sőt az Eggenhofer-féle kőbányá¬ 
ban — a melyre a hivatkozás történik -—- annak tetején Megalodus átmet- 
szeteket is láttam, míg a Nagy-Strázsahegy kőzete, miként már említettem, 
a Daclisteinmész világos szürke bitumenes kövületes régiójához sorolandó. 
A Kis-Strázsahegyröl az Eggenhoffer-féle kőfejtőből származó mészkövet 
vékony csiszolatban is össze hasonlítottam az ezen ponthoz legközelebb 
eső Moor melletti Caprotinamészkő-ével, s meggyőződtem arról, hogy míg 
a Daclisteinmész csakis algákat tartalmaz, addig a Caprotinamészben sok a 
foraminifera, főleg a Miliolideák és Textilariák. A különbség szembeötlő. 
A harmadkor sistémája. 
Területünkön a harmadkornak csak az alsó két sectiója az Eocén és 
az Oligocén van kifejlődve, míg a Neogén teljesen hiányzik. 
1. Eocén. Legmélyebb rétegnek tekinthetjük az eocénben azt, mely 
a cserepesi árokban közvetlenül a bitumenes Triász mészkőpadokra conform 
düléssel tehát DNy 40° alatt települve van. Vastagsága 6 m j és fedüjében 
találjuk a hárshegyi homokkövet. Hantken úr, a ki ezen pontot szintén 
ismeri és ezen homokos tályag iszapolási maradékát megvizsgálta, kis 
PiOtalinákat és néhány osztrákodét talált benne; az én gyűjtéseim sem 
eredményeztek sokkal többet, a mennyiben az említetteken kívül még csak 
