264 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Ezen homokkő képezi a Kis-Strázsahegy főtömegét, innét áthúzódik, az 
alaphegységet csak egyes pontokon juttatván napfényre a Nagy Strázsa- 
hegyre, a melynek E-i fele egészen ebből áll. 
A Striata-emelet ezen homokköveiben a Kis-Strázsahegy tetején az 
ezen emeletet jellemző 
N. stricit a d’Orb. és 
A 7 , contorta ÜESH.-t 
találtam, egyéb kövületeknek a nyomai csak ritkán és rossz megtartási álla¬ 
potban fordulnak elő. A Striata emeletnek ezen sósvizi lerakodása fölött 
úgy mint az esztergomi barnaszónteriilet más pontjain, de főleg a nagy¬ 
kovácsi eocén medencéében édesvízi rétegek következnek. Az egymásra 
való települést directe a Kis-Strázsahegy DK-ti kőbányájában láthatni, itt a 
homokkő felső részében egy változó vastagságú (néhány -tői— 1 m j -ig) 
édesvízi bitumenes világos barna mészkőpadot tartalmaz, a mely különösen 
Chara-gyümölcs átmetszeteket bőven tartalmaz. A homokkőnek határ¬ 
rétege ezen édesvízi mészkőpad felé, mely helyenként inkább még 
homokkő természetű, más ponton pedig már bitumenes palás mészkő, tele 
van, de fájdalom összenyomott kövületekkel, a melyek között Melániák 
és Congeriák fölismerhetők, de ezeken kívül még több más kis gasteropoda 
és lamellibranchiata van. A Ivis-Strázsahegyen az édesvízi mészkő fölött 
ismét homokkő jön, mely az alatta lévővel teljesen megegyezik és ennél¬ 
fogva szintén ezen emeletbe valónak tartható, annál is inkább, minthogy 
több ponton közvetlen fedője a N.-Tschihatscheffi emelet mészköve. 
A Nagy-Strázsahegytől E.-ra van egy kis domb, a melyen az édes¬ 
vízi lerakodásoknak egész sorozata észlelhető. A már említett Num. per- 
forata folttól K.-i irányban a domb teteje felé haladva, közvetlenül Striata 
homokkövekre bukkanunk, melyeket azonban csakhamar olyan rétegek 
váltanak fel, melyek nagy mennyiségken tartalmazzák az 
Ostrca supranummulitica, ZiTTEL-t 
és alárendelten 
Cytherea hungarica, Hantken (in litt.) 
A domb tetején túl egy kis tárnaszerü feltáráshoz érünk, mely néhány 
lépésre márgás homokos kőzetbe van hajtva, a melyben roppant mennyi¬ 
ségben fordul elő egy új Cytherea-faj, melyet Hantken úr a nem sokára 
megjelenendő Kovácsira vonatkozó munkájában mint 
Cytherea hungarica, Hantken 
fog felsorolni. 
Még néhány lépéssel tovább kőbányaszerű feltárásokra akadunk, 
melyek kőszónkutatások alkalmával a bitumenes barnásfehér édesvízi 
mészkőbe vannak vájva. Ezen mészkövek főleg egy nagy Melániát tartal¬ 
maznak, mely a 
Melánia ductrix, Stache. 
