SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
267 
biztosan meghatározni. Kénytelen voltam ennélfogva tisztán csak pet- 
rographiai alapon ezen liomokkő-övet térképezni. Kiindulási pontom a 
pilis-szántói Baros-féle homokkőbánya volt, mely már dr. Koch Antal úr 
felvételi területére esik. Itt gyűjtött Koch úr, valamint magam is 
Panopaca cfr. Heberti, Bosq. 
Natica cepacca, Lám. és 
Halitherium-bordáTiat. Ezen homokkő, Koch felvétele szerint, megegyezik 
azzal, a mely stratigraphiailag más helyen (ürömi kőhegy) a nummulit- 
mészkő és a kis-czelli tályag közé esik.* 
Ezen homokkő, melyet a budai hárshegyen való előjöveteléről hárs¬ 
hegyi homokkőnek is neveznek, képezi a P.-Szt-Kereszt és a Pilis közti 
lejtőt, a hegység nyugati oldalán pedig ezen homokkő az, mely a levált 
dachsteinmésztömegek közé benyomult és az egész hegységgel 15—20°-nyi 
emeltetésében még részt vett. Hasonlóképen tisztán csak petrographiai 
jellegére támaszkodva választottam ki a szentléleki völgyben is. Nevezetes 
ezen képletnél még azon körülmény is, hogy a trachytok, a hol csak érint¬ 
keznek vele, mindig áthatolnak rajta. 
Mig a hárshegyi homokkő mindig szorosan oda simul az alaphegység¬ 
hez, addig a hisczelli tályag, mely szintén egyes pontokon előfordul, már 
távolabb esik attól, s két esetben a hárshegyi homokkő külső szélén van. 
A kisczelli tályag, mely mindenütt erősen homokos, három ponton volt 
föltalálható, egyike ezeknek Pilis-Szt-Kereszt EK-i végén a Cliilo patak 
medrében van, közel az úttal való kereszteződése előtt, a másik a falutól 
/ 
ENy-ra kb. IV 2 kilométernyi távolságban a «Három forrás-patak» med¬ 
rében, és végre a harmadik Esztergom városa területén, a Baboshegyek 
ENy-i végén a régi városi téglavetőben van. Míg ap.-szt-kereszti elöjövetek 
csak kis kibúvások, addig az esztergomi téglavetőben nagyobb kiterjedés¬ 
ben látjuk feltárva ezen képletet. Fedője a téglavetőben diuvialis homok; 
foraminiferákban főleg a «Három forrás-patak» és a téglavető tályaga 
bővelkedik. Eddig a következő alakokat sikerült meghatároznom. ** 
I. = Pilis-Szt.-Kereszti «Hárómforrás patak#, II. = Esztergomi régi 
téglavető, + jelenti az előfordulást általában, az igen ritka, ritka, gyakori 
es igen gyakori jelzők pedig külön vannak még kitéve. 
I. H. 
Bairdia sp.. .. ... _ 4 - ritka 4 - ritka 
Batopora rosulci, Reuss.. ... ... ... 4 - ritka 
Haplophragmium acutidorsatum, Hantk.. 4 - i. gy. 
Gaudryina siphonella, Beüss. .. 4 - + 
— irregularis, Hantk. ... ... ... ... 4 - 4 - 
* A dunai tracliytcsoport jobbparti részének földtani leirása 1877. p. 279. 
** E meghatározásaimat Hantken M. tanár úr volt szíves revidiálni. 
