SCHAFARZIK FERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
271 
homokköven áttörő, részint pedig a Nagy-Strázsahegy körül izoláltan föl¬ 
lépő kúpocska* többé-kevésbbó mállott kőzetiiek s ezen sorozatban legvégső 
már egészen káolinos féleségnek tekinthető az, mely a Iíis-Cserepes hegy 
E-i tövében a patak baloldalán látható. Itt a fehér káolinos anyagban csak 
a Gránátok tartották meg eredeti fényüket és színüket. 
Legnagyobb trachyt-tömeg területemen a Bábszky-begy, a Nagy- 
Strázsahegytől DK-re, melynek EK-i és DNy-i oldalai biot. labr. gránát- 
trachytból állanak, sőt az utóbbi helyen ezen typus 30° alatt K-i dőléssel 
biró világos-szürke tajtköves tuffái is megvannak, a melyekben azonban a 
biotit csak nagyon szórványosan mutatkozik. 
A fiatalabb labradorit amphibol trachyt csak brecciákat képezve 
fordul elő bárom helyen. A Pilis-hegység Ny-i oldalán Kesztölcztől DK-re 
bárom ponton üti ki magát részint a hárshegyi homokkőből, részint a lösz¬ 
ből. Kisebb-nagyobb szögletes trachytdarabok ezek, melyek egy tufás anyag 
által ragasztatnak össze. Geotektonikai szempontból igen fontos hely ez, 
minthogy épen a Pilis haránttörési és vetődési vonal DDNy-i meghosszab¬ 
bításába esik. Itt támadtak a Pilis emeltetése és eltolatása következtében 
azon hézagok, a melyeken át e trachyt feltörhetett. 
Amphibol trachyt brecciából áll a Bábszky-hegy legnagyobb része 
is, mi különösen az ENy-i és DK-i oldalain jól észlelhető, és végre van 
még a Ivis-Strázsahegytől EK-re egy kis küp, melynek tetején szintén sike¬ 
rült ugyanezen typus brecciáját kimutatnom. 
Diluviális és alluviális képletek. 
A lösz nagyobb területeket foglal el a Pilis-hegységet környező domb¬ 
vidéken. Lősz által boríttatnak a Babos-begyek, a hol különösen a «mély 
uton» több ölnyi vastagságot ér el, Itt meglehetősen egyöntetű az anyaga, 
Kesztölcz körül és Kesztölcz és Csév között pedig a környező régibb kép¬ 
letek törmelékével van keverve; főleg a közeli amphibol trachytbreccia és 
a dacbstein-mész darabjai képeznek benne egész rétegeket. A közönséges 
lőszcsigákon kívül sehol sem találtam benne egyéb szerves maradványokat. 
Futóhomok borítja el az egész dorogbi völgyet és a Strázsa-hegyek 
E-i környékét. Keletkezését a pectunculus-rétegek laza kőzeteinek köszöni, 
miként ezt már Koch A. is a Csévi «Holi Vrh»-re nézve említette. A sátorkői 
pusztától DNy-ra a patak mentében vagy 1 méternyi vastagságban turfás a 
homoktalaj, s itt tényleg még a legutóbbi időkig mocsarak voltak, a melyek¬ 
ben buja növényzet díszlett. Nevezetes lelőhely ezen turfás réteg egyszer¬ 
smind a Cyclostoma-ra nézve, mely itt egyéb Gasteropodákon kívül roppant 
mennyiségben található. Itt a következőket sikerült találnom : 
* A Dackstein-mészkővel seliol sem érintkezik a trachyt. 
