GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
273 
8. JELENTÉS A SELMECZBÁNYA ÉS KÖRNYÉKÉN 1882. ÉS 1883- 
BAN ESZKÖZÖLT RÉSZLETES BÁNYAGEOLOGTAI FELVÉTE¬ 
LEKRŐL. 
GESELL SÁNDOR-tÓl. 
Elismerve ama nagy fontosságot, melylyel a bánya és fölületi földtani 
viszonyok geneticus összefüggésének alapos ismerete a gyakorlati bányá¬ 
szatra nézve bir, a selmeczi bányakerület érdemes igazgatója, Péch Antal 
miniszteri tanácsos, a magyarhoni földtani társulat selmeczi fiók-egyesüle¬ 
tének elnöke, 1881-ben elhatározta, hogy Selmeczbányán és környékén egy 
nagyobb méretű topographiai alapon, a gyakorlati bányászat szükségletének 
megfelelő új, minél részletesebb földtani felvétel eszközöltessék. 
A térkép Selmeczbányának és környékének összes kincstári és magán- 
bányáit magában foglalja es 110, l"=40 o méretű kataszteri eredeti szel¬ 
vényen a selmeczi bányamérnöki hivatal által (Gretzmacher Gyula bánya¬ 
mérnök fővezetése alatt) 5 méter távol gyűrűzettel láttatott el; a 110, 
egyenként 500 holdat képviselő szelvény 5 és egy fél négyszög mérföldet 
tüntet elő. A selmeczi hányaigazgatőság két méretben készítette ezen alapon 
az átnézeti térképeket, * melynek mindegyike litographiailag sokszorosítta- 
tott; az egyik nagyobb 6 lapon, a másik (1 c f n =300 m j), mely a földtani 
színezésre alapúi szolgál és melynek vázlatát itt mellékeljük, egy lapon. Ez 
utóbbi a selmeczi bányaigazgatóságnál 1 írtért kapható. 
E nagy és -—-a gyűrűzetre vonatkozó — kitűnő topographiai alap 
biztosítja az új részletes földtani felvétel gyakorlati értékét, a mennyiben 
barométerrel az egyes lelőpontok a térképen biztosan feljegyezbetők és a 
nagyméretű szelvények sűrű bejárása a kőzetbatároknak helyes, és a ter¬ 
mészetnek lehetőleg megfelelő meghatározását lehetővé teszi. 
Illusztrálja ezt azon köiülmény, hogy eddig körülbelül 2600 ponton 
vétetett mintakőzet, mely szerint a mostanáig felvett területen minden 4 
holdra 1 drb kőzetminta esik. 
Hogy ezen új felvétel megbízhatósága iránt a gyakorlati bányász és 
szakember bizalma fölkeltessék, eszményképen egy oly földtani térképnek 
a kiállítása lebegett szemem előtt, melyen a kőzethatárok nagyban többé 
megingathatok ne legyenek, és oly eljárásnak a követése, hogy eme felvétel 
egyúttal ellenőrizhető is legyen. 
Hogy mennyiben sikerülend ezt az eszmét gyakorlatilag keresztül¬ 
vinni, a tisz+elt szakközönség ítéletére bízom, előre is elnézést kérve, ha ez, 
* L. Dr. Szabó József értekezését aSelmecz környékének új térképeiről*. Földtani 
Közlöny. 1884. XIV. kötet. 5. lap. 
Földtani Közlöny. XIV. köt. 1884. 
18 
