GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
277 
A Janoskovölgy Knazova nevű folytatásában rhyolith és augit között 
a patakban két méter vastag telerkibukkanásra akadtunk észak-déli csa¬ 
pással és 45 foknyi nyugoti dőléssel; a Kontervölgy északi lejtőin pedig 
3 h szerint húzódva, egy liorpavonalatot találtunk és egy akna nyomait. 
A liorpavonalra hajtott tárnák anyaga meszes augittrachit, mely 
azonban, kevés kovand kivételével, egyéb ércznemeket nem tüntet elő. 
A Mravistyevölgy déli, kétfelé ágazásán is léteznek kutatási nyomok, továbbá 
a vízválasztón, a Eudno és ezen völgy között vésett munkával lemélyesz- 
tett akna található, valamennyi Augittracbitban. Az akna hihetőleg össze¬ 
függésben állott a rudnovölgyi tárnanyomokkal. 
Az ó-antaltárnai bányák fölötti, vihnyei völgy jobb oldali területén 
több széles biotittracbitfeltörés jelöltetett meg, melyek csapása 2—4 h közt 
ingadozik és ennélfogva esetleg a selmeczi főtelérekkel genetikus összefüg¬ 
gésben állhatnak, annyival inkább, miután a főteléreket párhuzamosan 
hosszú vonalon a rudnói és csubernovai völgyekig követik. 
Több e vonalon talált kutatómívelet — öntudattal vagy sem — ilyen 
telérszerű Biotittrachitfeltörésre volt hajtva; a kőzet e helyeken megváltoz¬ 
tatja petrographiai jellemét, quarczban dúsabb és kovandtartalmú, a Biotit- 
trachit porpliyros módosulatát előtüntetvén. 
Ezen telérszerű biotittrachitfeltűrések (Dacit) úgy látszik a telérképzó'k, 
melyekben vagy melyeknek válladéklapján a mekékkőzettel az érczesedés 
nézetem szerint nem egyedül chemiai, de electrochemiai folyamatok közremű¬ 
ködése mellett is bekövetkezett. 
A Sikorova, nemkülönben a Hodruskavölgybe nyíló névtelen völgyben 
számtalan nyomát látjuk a régi bányamívelésnek, és különösen az elsőnek, 
a Koncziar Csucza alatti részén nagyszerű hányok kiterjedt régi bányászatra 
utalnak, mely vagy kovásult agyagpalában előforduló telérre mívelt, vagy 
talán csak ily telérszakadék vaskalapszerü kibukkanásán vaskövet fejtett; 
a névtelen völgyben mutatkozó kutatási nyomok alkalmasint az Antaltelér 
felső részeinek feltárását czélozták. Számtalan régi kiilmívelet nyomait 
látjuk továbbá a Klokocí keleti ereszkedőin, melyekben, a talált nyomok 
után ítélve, Gneisz és Palákban előforduló dús mágnes vaskőfészkek fej¬ 
tettek. 
A felső kizovavölgyi biotittrachitfeltörések iránya eltérő a többiétől, 
a mennyiben ezek a vihnyei fővölgygyel párhuzamos irányt követnek, 
amazok pedig átszelik és azt a benyomást teszik, mintha egy messzebbre 
fekvő feltörési központ okozta sugárszerű eltolódás folytán keletkeztek 
volna. 
A Kizovavölgy bal oldalában a Rumploszka felé vezető úton, majd 
egészen a vihnyei-liodrusi vízválasztóig, finom szemű, ú. n. szienit közé 
települt hatalmas, a völgy tengelyéhez párhuzamos telérkibukkanáson 
haladunk, mely meredeken nyugotnak dől, és Cseh Lajos úrnak már 
