GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉS. 
279 
Rudnóvölgyben nagyobb kiterjedésben lett elkülönítve a paláktól mész 
és dolomit és a csubernói völgy bal lejtőin a pala és nagyszemű ú. n. szie- 
nit határai megjelölve. 
Az 1883-ban általam felvett terület (1. a vázlatot) a d ’/ f a ’/ g d> / g c >/ g 
b, / g a >/ h d >/ h c v'h a, / e d, / e , c, / e , a, / e , d ’/ e , lapokra terjed, Cseh Lajos bánya- 
geologgal pedig együtt működtem a c / gt b / g; c / h és b / h szelvényeken. E terü¬ 
letben benfoglaltatik a hodrusi fövölgynek mindkét oldala a Paradicsom- 
begytől Hodrusbányáig, innen pedig a fővölgy jobb lejtői az erlengrundi 
völgyig és a következő mellekvölgyek : az alsó- és felső-hodrusi tavak völgy¬ 
csoportja, a flóriántárnai és a józseftárnai völgyek, a stári árok a báren- 
leiteni es bachtárnai völgyek, a Letscher, Brenner és Spitzberg völgyek, 
mely utóbbi kettő Cseh Lajos úr felvételével a csatolási vonalat képezi ; 
északra csatlakoztam az 1882-ik évi felvételhez, azt a Vihnyei fővölgy bal¬ 
oldalán «WindÍ8chleiten»-től a Paradicsomhegyig a Predna és Sredna-Kizova 
és a schütrichsbergi völgyek területén befejezvén, nyugatra pedig Dr. Szabó 
József egyetemi tanár úr felvételéhez,* mely terület a vázlaton eltérő 
vonalozása által lett kitüntetve, és híres tudósunk által már pár évvel ezelőtt 
az első behatóbb részletes petrographiai tanulmány tárgyává tétetett; további 
szíves útmutatása és közreműködese mellett e szép feladat befejezése ez 
évben hihetőleg sikerülni fog. 
A körvonalozott területen elválasztatott: nagy és apró szemű ú. n. 
szienit, quarczit, mészpala, augit es biotittrachit, de a gyűjtött kőzetanyag¬ 
nak behatóbb petrographiai tanulmányozása még sok helyen az amphibol- 
trachitnak elkülönítését is lehetővé fogja tenni. 
A legnagyobb kiterjedést a biotittrachit tünteti elő, különösen a terület 
déli és délnyugoti részében, hol tömegesen fellép, a nagy és apró szemű, 
ú. n. szienitet pedig sok helyen, úgymint a Kizova és Schüttrichsberg 
közti területen, a Flórián- és Józseftárnák felületi részén és a hodrusi felső 
tó fölött keresztültöri, a nevezett kőzetekben kisebb kiterjedésű szigeteket 
képezvén. 
Quarczit a Mindszent-, Christi-Himmelfahrt-, Pál- és részben József¬ 
tárnák fölötti területen nagy kiterjedésben lett elválasztva nagyszemü, 
ú. n. szienit és biotittrachittól, továbbá kisebb területen a Bárenleiten- 
völgyben, a Bárenleiten és letschergrundi völgyek közti hegynyulványon 
és a felső hodrusi tó fölött; az első két helyen biotit és augittrachit ahatá¬ 
roló kőzet, a harmadik helyen pedig még nagyszemü szienit szerepel e 
kettő mellett. 
A quarczitban számos helyen akadni telérquarczit kibukkanásaira, 
de összefüggő vonalban ezek a felszinen nem kísérhetők, és csak a bányá- 
* Petrographiai s geológiai tanulmányok Selmecz környékéről. Dr. Szabó József 
Földtani Közlöny. VIII. évi. (1878.) 
