28 2 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Vasoxyd ... ... ... ... ... ... 0068 
Timföld (AlaCs) ... ... ... ... 2-767 
Mágnézia és) kovasavhoz ... ... 0-300 
Mész ( kötve ... ... ... 0-120 
Kovasav... ... ... ... ... ... 88-640 
Víz és maradék... ... ... ... ... 1-066 
100 - 000 % 
A kohóüzemnél pedig következők a salakba menő alkatrészek: 
Magnézia ... ... 
Mész ... ... . 
Manganoxydal ... 
Vasoxydal 
Timföld ... ... 
Kovasav ... ... 
0-458°, o 
1-186 
0-093 
2-767 
0061 
88-640 
basikus alkatrész 
4-565% 
Az Antaltelér úgy mint a Colloredótelér ú. n. szienitben fordul elő, 
1 — 2 h felé csapva, 3)2° keleti dőléssel; csapásirányban 900, dőlésirányban 
pedig 280 méterre van feltárva az altárna színe fölött. Délfelé a telér triász- 
féle mészkövek által szertezúzódván, két részre oszlik, melyek az ott eszkö¬ 
zölt feltárások szerint azonban eddig meddőknek bizonyultak. Az Antaltárnai 
telértöltmény vastagsága ritkán baladja túl az egy métert, és mészpátból 
áll, mely a felső színtájakon, különösen a feküben, quarczczá változik át. 
Az ércztartás gyéren behintett fészekformán vörösezüstércz, Argentit és 
Stephanit kevés ólomfénynyel, ritkábban rézkovanddal, míg a mellékkőzet 
sárga fényiét és vaskovandot meglehetős gyakran tüntet elő. 
Igen ritkán egyesülnek az egyes fészkek nagyobb és nevezetesebb cso¬ 
portokká. 
A « Babtiszt János » scböpfertárnai hatalmas telér, nemkülönben az 
ezt elvágó úgynevezett «Morgenkluft» kibukkanásai a felszínre, meg lettek 
határozva, és úgy látszik, miszerint a «Morgenkluft»-nak folytatását nyu¬ 
gatra a kincstári melangóér kép>ezné. Biotittrachit számos ponton jelöltetett 
ugyan meg a felületen, de a telérek anyakőzete mégis főleg nagyszemü, 
ú. n. szienit. Az általános csapás dél-nyugat, észak-keleti, a dőlés pedig 
keletfelé 30—50° közt ingadozik, a telérvastagság 0 - 4Ó—6 méter között; 
ügy csapás, mint diilés szerint, a telérek kevés zavargást mutatnak. 
Nyugatra a telértöltelék főleg quarcz, északra pedig követi ezt még 
likacsos meszpát; az érczitnpregnatio mint polybasit fordul elő, és jelenleg 
egy meter vastagon világíttatik meg a bányában ; az arany-ezüttarta om 
4—600 és több gramm métermázsánként és e szerint ezen telep) jelenleg 
Magyarország leggazdagabb arany-ezüstbányáinak egyike. 
A « Thicrgarten » telér csapása 2 bora szerint észleltetett keleti dőlés¬ 
sel, vastagsága D3—2 méter között váltakozott; telértölteléke likacsos, 
üszögös quarcz mészpáttal. A Katharinatárnával ezen telér helyenként érez- 
