284 
IRODALOM. 
IRODALOM. 
Seemann Gábor : Az ásványtan, kőzet- és földtan alapvonalai polgári isko¬ 
lák I. és III. osztálya számára (írta Seemann Gábor, polg. isk. tanító) 
84 ábrával és egy ásványtani térképpel.* Budapest, Lauffer Vilmos 
tulajdona 1883. Ara 70 kr. 
Az előttem fekvő körülbelől G ívnyi (8-ad rétben) tankönyv czélszeríítlen be¬ 
osztásánál, a felkarolt anyag hiányos kezelésénél és legf'őképen számos tudomány¬ 
ellenes hibájánál fogva — jónak épenséggel nem mondható. 
Minden bevezetés nélkül bocsátja előre a szerző az ásványok leírását, s csak 
ezután közli az általános részt. A könyvnek ez a berendezése nem nagyon szeren¬ 
csés, minthogy mindjárt az első ásvány — a kősó — leírásánál sok oly fogalommal 
találkozunk, melyeknek magyarázatát csak a második részben adja. Ilyenek például 
a jegecz (kristály), szövet, keménység természettani tulajdonságok, chemiai tulaj¬ 
donságok, egyszerű, összetett test, chemiai képletek stb. stb. — Mindezen fogalma¬ 
kat az illető tanárnak, ha a kősóról beszélni akar, elő kellett adnia a kősó leírása 
előtt, vagy pedig a kősót választva példának, ezen és evvel tett kísérletek által is¬ 
merteti meg a tanulóval mind az említett fogalmakat; de utólag — ha egyáltalában 
sikert akar aratni — ezt nem teheti. 
Nem lehet azonban czélom a követett beosztás czélszerűtlenségéről többet 
szólanom, ezt is csak mellesleg érintettem meg, hanem térjünk át a tárgyi helyte¬ 
lenségekre. 
I. osztály, sóféle ásványok: 1. Konyhasó (nem «Hiaht», hanem Halit NaCl) 
<>A konyhasó előfordul a természetben jegeczedve, de szabálytalan darabokban is 
mint kősó, porsó» ; —jegeczedve a kősó aránylag csak ritkán fordul elő a bánya¬ 
vizekben vagy egyes a kősó-tömzsben lévő üregekben, melyekben a sóoldat meg¬ 
gyűlhetett ; szabálytalan darabokban pedig legfölebb a sóházakban látható. A kősó 
rendes előfordulása a tömzs és anyaga szövetre nézve kristályos (jegeczes); porsót 
csak a kivirágzás szolgáltat olyan helyeken, hol a kősó oldott állapotban fordul elő, 
pl. a tengerpartokon — vagy sóstavak és kősótömzsöli környékén. — «Belalkata 
vagy szövete szemcsés, rostos, magvas*. — Hogy mit ért szerző a «magvas szövet* 
alatt, az előttem és talán mások előtt is rejtély. Elmondja továbbá, hogy a kősó 
színe «fehér, szürke, ritkábban veres, kék, sárga, ha idegen ásványokkal (haematit, 
malachit, azurit) van egyesülve». A kősó legtökéletesebb alakja a jegecz legtöbbször 
színtelen szokott lenni, mit szerző meg sem említ, a mi a színes módosulatokat 
illeti, úgy szerző nagyon téved, ha azt hiszi, hogy Haematit, de különösen Malachit 
és Azurit okozzák amazok festését, a mennyiben bebizonvúlt, hogy még a vörös 
színű kősóban sem mindig FeaOs a festő anyag, hanem szerves testek ; hasonlóké¬ 
pen idéztetnek elő a zöld meg a kék színek parányi bacillariák vagy más esetekben 
bitumenes anyagok által. Mind ezen színes módosulatai a kősónak színüket hevítés 
közben csakhamar elveszítik és fémekből álló festő anyagokat mindeddig még nem 
sikerült bennök kimutatni. — A kősó vízben való oldhatóságáról szólva, azt állítja 
* E közlemény már januárban ki volt szedve, de a január—márcziusi füzetből 
tárgyhalmaz miatt kimaradt. Szerk. 
