TÁRSULATI ÜGYEK. 
290 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
JEGYZŐKÖNYVI KIVONATOK A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT ÜLÉSEIRŐL. 
III. SZAKÜLES 1884. ÁPRILIS 2-IKÁN. * 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1. Matyasovszky Jakab: A háromszéki s különösen a sósmezöi petróleum 
területnek geológiai viszonyait ismertette és a hely színén szerzett tapasztalati 
adatok alapján következtetéseket vont a petróleum tartalmú rétegek elterjedésére 
és gyakorlati kiaknázhatóságára nézve is. 
Összegezve a tárgyalt földtani viszonyokat, azt látjuk, hogy a Sármezőn és 
közvetlen környékén átkutatott terület három petróleum tartalmú színtájat rejt 
magában, és pedig: 
1. A legfelsőbb színtájhoz a gipsztartalmú homokos-agyagos rétegek tartoz¬ 
nak, melyek a közeli Chersa vidékén is ki vannak mutatva. Kezdeties módon, de 
régóta s nem csekély mennyiségű kőolajat bányásznak belőlük. Ezek a rétegek 
Sósmezőnél is el vannak terjedve. 
2. A középső színtájat a menilitpala csoportja képviseli, melynek naplita és 
ozokerit-tartalma számos kibukkanáson s a lemélvesztett kutató aknákban kimutat¬ 
ható.— Főleg a Galicziában tett tapasztalatok szerint a menilitpala-csoportnak 
nincs nemzetgazdasági jelentősége, miután kőolajban igen szegény, sőt meddő, 
miéit is a legtöbb, gazdagabb kőolaj-exploitatio elérését czélzó kísérlet eredménye 
nem volt kielégítő. De tekintetbe véve azt a körülményt, hogy a menilitpala-csopoit 
Sósmezőnél a galicziaitól abban tért el, hogy itt vastag, durva homokkőpadokat 
zár magába, ennélfogva itt, nagyobb kőolajösszegyülemlést lehet föltenni. 
3. A legmélyebb és legjelentékenyebb színtájat a Ropianka-rétegek képezik, 
melyek az V. számú aknával érendők el. Úgy a földtani viszonyok, valamint azon 
gazdag olajnyomok, melyek Galiczia, különösen pedig Sloboda rungurska vidéke 
legjobb viszonyaival teljesen megegyezők, feljogosítanak mind minőségi, mind 
mennyiségi tekintetben a legjobb eredménv reményére. 
El# oszlatandó azon többé-kevésbbé alapos aggodalmat, mely a magyarországi, 
azaz a Kárpátok déli, illetőleg nyugati szélén eszközölt olajnyerés kedvezőtlen 
eredményein alapul, melyet a Sáros-, Zemplén-, Ungli- és Máramaros megyék terü¬ 
letén a többé-kevésbbé okszerűen tett kutatások — sajnos — bizonyítanak, külö¬ 
nösen azon körülményt kell itt kiemelnem, hogy a háromszéki petróleum terü¬ 
lete a keleti Kárpátoknak majdnem kizárólag keleti lejtőjén van , és hogy 
teljesen a moldvai petroleumöv csapásába esik, hol is Sósmezőtől északra, So- 
* Márcziusban a társulat nem tartott ülést. 
