TÁRSULATI ÜGYEK. 
291 
loncz, Majnesti és Slanik táján évek óta a kőolaj aknázása nyereséges, más¬ 
részt. ismét ezen kőolaj-öv Sósmezőn túl, messze délre, kétségtelenül folytatását 
képezi annak, mit számos petroleum-kibukkanás bizonyít, s itt csak a gelenczei 
petróleum-forrásra utalok, mely Sósmezőtől 35 kilométernyire (toronyirányban) 
épen dél felé a Kóróbércz lábánál, a Putna völgyében van. — A felhozottakból azt 
látjuk, hogy Háromszékben egy nagy reményekre jogosító petróleum-területtel van 
dolgunk. 
2. I)r. Schmidt Sándor Pelsőcz-Ardó ásványairól értekezett s e gömörmegyei 
község határában fekvő gálma-hányának ásványai közöl a. Smithsonit, Cerussit és 
Anglesit kristálytani sajátságait és képződési viszonyait fejtegette. Valószínűnek 
tartja, hogy a pelsőcz-ardói zinkcaibonát az ottani Sphalerit elmállásáhól keletke¬ 
zett, a miből a bányaművelésre hasznos következtetéseket vonhatni. (Előadásának 
rövid kivonata s a hozzá fűződött megjegyzések a jelen füzet rövid közleményei 
rovatában.) 
3. A titkár jelenti, hogy dr. Höbnes Rudolf, egyetemi tanár Gráczhan a tár¬ 
sulat rendes tagjai sorába óhajt lépni; ajánlja Halaváts Gyula. — Egyhangúlag 
megválasztatott. 
IV. SZAKÜLÉS 1884. MÁJUS 7-IKÉN.* 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1. Matyasovszky Jakab két tárgyról terjesztett elő közleményeket. Első köz¬ 
leményében az Ammonites (Stephanoceras) macrocephalum, Schlotheim, fajnak egy 
magyarországi új lelőhelyéről értekezett. (L. fölvételi jelentését a jelen füzetben.) 
— Második közleményében megismertette a m. kir. Földtani Intézetnek technikai 
tekintetben fontos agyag- és rokonnemű kőzetgyüjteményét. (Ez a kérdés a jövő 
őszi-téli ülésszak folyamán ismét napi rendre kerül s akkor majd részletesebben 
fogjuk ismertetni.) 
E második közleményhez dr. Szabó József járult néhány adatos megjegyzés¬ 
sel. Az olaszországi osztályozás értelmében ajánlja az agyagnemüek egyik külön 
csoportjául a festőföldek (térré coloranti) fölvételét, a mely részben már benne is 
foglaltatik az előadó által felsorolt csoportban. Ezután megismerteti, mily prakti¬ 
kus czélokra használják Andernach vidékén a trasz-kőzetet: az anyagot alkalmasint 
kevés mészszel keverve téglává alakítják s a nélkül hogy kiégetnék, építkezésre 
használják. 
2. Telegdi Roth Lajos bemutatta a Lajtahegységnek és közeli környékénél ; 
építőköveit és más efféle monumentálisabb építkezésekre használatos kőzetanyagát. 
Röviden vázolva e vidéknek geológiai alkotását, kiemeli, hogy az első helyet mint 
ipari tekintetben fontos kőzetek a lajta- és részben a szármátkorú mészkövek fog¬ 
lalják el. A nevezetesebb kőbányák ismertetésére áttérve, előadása folyamán soroza- 
* E szakülés nem a M. tud. Akadémia bizottsági termében, hanem a m. kir. 
Földtani Intézet helyiségében tartatott. 
19* 
