TÁRSULATI ÜGYEK. 
292 
tosan bemutatta az illető kőzeteket részint koczkamintákban (a melyek már a m. 
kir. földtani intézet mintakőgyüjteményében vannak elhelyezve), részint pedig a 
geológiai fölvételek és vizsgálatok documentumait képező kézi példányokban. Ezzel 
kapcsolatban egyszersmind az ismertetett kőzetek gyakorlati felhasználásának a 
módját és piaczait is felsorolta, kiemelve, hogy ez a vidék a monarchia egyik nagy 
centrumához Bécs városához fekszik legközelebb s ennélfogva az építő-anyagok 
legnagyobb részét oda szállítják, elannyira, hogy Bécsben alig találni a régibb s 
még kevésbbé az újabb monumentális középületek közt egyet-kettőt, a melynek 
anyagát jó részben ne ez a vidék szolgáltatta volna. így tehát a Lajta-hegység 
építőkövei jelentékeny kiviteli czikket képeznek, de hogy a nagy forgalom arány¬ 
lag mégis kevés hasznot hajt az országnak, annak az oka abban rejlik, hogy a neve¬ 
zetesebb vállalatok nem magyarok, hanem kizárólag lajtántúliak kezében vannak. 
(E tárgy iránt érdeklődő tagtársaink igen számos adatot találnak mind a geológiai 
viszonyokat, mind a gyakorlati czélokat illetőleg ama Magy aráz átok -bán, melyeket 
a m. kir. földtani intézet ad ki «a magyar korona országainak részletes földtani 
térképéhez*. E vállalat első füzete (Budapest 1883.) Kismarton vidéke geológiai 
viszonyait t'árgyazza Telegdi Both Lajos, m. kir. főgeologustól. Bizománybán 
Kilián Frigyes, egyetemi könyvárusnál.) 
3. Dr. Schafarzik Ferencz szerbiai cliromérczeket s egy Rhinoeeros áll¬ 
kapocs-töredéket mutatott be. (Mind a két közlemény a jelen füzet rövid közlemé¬ 
nyeinek rovatában foglaltatik.) 
V. SZAKÜLÉS 18S4. MÁJUS 28-IKÁN. 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1 . Franzenau Ágoston az általa megalapított és Heterolepa néven leírt új 
foraminifera génust ismertette s előadását rajzokkal és preparátumokkal is illusz¬ 
trálta. (Közleményének kivonatát a jelen füzetben, a rövid közlemények rovatá¬ 
ban adjuk.) 
2. Dr. Schafarzik Ferencz kivonatosan előterjesztette dr. Both Samu lőcsei 
tanár dolgozatát «az eperjes-tokaji hegyláncz északi részének trachytjairól*. Szerző 
a m. tud. Akadémia mathematikai és természettudományi bizottságának támoga¬ 
tásával tette utazásait s kutatásainak átalános eredményeit a Mathem. és térin. tud. 
Közlemények XVIII. kötetében ismertette. Bemutatott értekezése az akkor gyűjtött 
51-féle trachvtnak részletes leírását közli és kiterjeszkedik a kőzetek lelőhelyére, 
előfordulásának körülményeire, külső habitusára, elegyrészeinek minőségére, meny- 
nyiségére és csoportosulására, a mi nt az puszta szemmel és a mikroskóp alatt is 
észlelhető. Közli továbbá számos kőzetnek a tömöttségét, a földpátok lángkisérleti 
meghatározásának eredményeit, valamint öt esetben Dr. Steiner Antal mennyi¬ 
ségi elemzésének adatait. A leírás sorrendé a földrajzi tájékozódást követi s e sze¬ 
rint négy csoportot különböztet meg : 1. az Eperjestől északra eső hegyek trachyt- 
jait; 2. az Eperjes és Dubnik közötti trachytokat; 3. Ránk környékének és 4. Nagv- 
Szaláncz környékének trachytjait. Mindezen tracliytok fajilag két nagy csoportra 
