RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
299 
Az átvizsgált anyag között a Hetcrolepa simplex-en kívül még más 
három ugyanezen nemhez tartozó fajt ismertem föl. Ezek a Hetcrolepa 
costata, H. praecincta és H. hallata n. sp. 
Fajaink a ScHWAGER-féle systemabeli meszes, likacsos héjju alakok 
második csoportjába helyezendők, a melyben az egy síkban fekvő kamráju, 
kúpidomú héjak vannak összefoglalva. Ennek harmadik osztálya két al¬ 
osztályra esik szét, a szerint a mint a likacsok sűrűn állanak egymás mel¬ 
lett vagy távol vannak egymástól. 
Hogy a Hetcrolepa génust e systemában jól elhelyezhessük, ez alosz¬ 
tályok elsejét ismét két részre osztjuk és a következőképen csoportosítjuk : 
1. a. A likacsok sűrűn állanak egymás mellett, likacsos kamraválasz¬ 
falakkal (Orbulina, Ovulites, Globigerina stb.) 
1. h. A likacsok sűrűn állanak egymás mellett, a kamraválaszfalak 
likacstalan lemezből állanak (Heterolepa). 
Alkalmas anyag hiányában nem voltam kéjies a bécsi medencze típu¬ 
sos alakja, a Truncatulina Duteviplei, d’Orb. sp. és a mi fajunk között az 
azonosságot kimutatni. Franzenau Ágoston. 
A bogdáni Csódi hegy Zeolithjai.* Már régóta ismeretes a minera- 
logusok előtt, hogy a Csódi hegy Biotit-Amphibol-Labradorit-Gránát-Tra- 
chytjának felsőbb régióiban (a koronauradalom felső bányájában, a mely¬ 
nek jelenlegi bérlője Wallenfeld Károly) az üregekben Calcit, továbbá a 
Zeolithok közül a Chabasit és a Stilbit fordulnak elő. Minap meglátogat¬ 
ván ezen kőbányát Böckh János igazgató úrral, a felsoroltakon kívül még 
az eddigelé innen ismeretlen Analcim- nek szép kristályait is találtuk. Ez 
az utóbbi Zeolith víztiszta, rendesen csak I — u 2 m j rn , igen ritkán nagyobb. 
Csak két esetben találunk 8 vl J m átmérőjű kristályokat, a melyeken a 2O2-11 
kívül a nagyobb példányokon még a 00 0 oc is fellép alárendelten. Alak¬ 
jára nézve tehát igen jól különbözik a vele együtt előforduló Chabasittól 
(egyszerű egyének és átnőtt ikrek, R, — 2R, — V2R, mely utóbbiak közös 
főtengelylyel bírnak és a bázis irányában 60°-nyi forgatást tüntetnek fel), 
valamint a Stilbittől is (00 P 00 , oc P 00 , P, oP). Az Analcim lángkisérle- 
tileg szintén jól különbözik a Chabasittől és a Stilbittől, a mennyiben csen¬ 
desen olvad víztiszta gyöngygyé, míg az utóbbi kettő erősen duzzadva 
válik gömbbé V2 p. alatt. Ezen kívül még nagyobb Natriumtartalnránál 
fogva is eltér az Analcim a társásványaitól. 
A successiót illetőleg láthatjuk a gyűjtött példányokon, hogy legidő¬ 
sebb ásvány az üregekben a Calcit (R3), a melyre mindenütt Chabasit követ¬ 
kezik ; a Chabasitnál fiatalabb az Analcim és a Stilbit, a mennyiben ezeket 
még Chabasitra is felnőve találtam. Gyakran azonban egyedül tölti ki az 
* Az 1884. május 28-iki szakülésből. 
