37 
szenet szolgáltatnak. Ide tartoznak: 1. a csolnok-sávisápi (aunavölgyi) 
felső, és a mogyorósi, bajótk-nyerges-újfalvi széntelepek Esztergom 
vidékén, melyek az esztergomi terület leírásánál tárgyaltattak, 2. a zsem¬ 
lyéi, 3. a szápári, 4. a kandlovai alsó széntelep, 5. a zsilvölgyi, 6. az 
almásvölgyi, 7. a krapina-ivanecz-sokoloveczi széntelepek Horvátország¬ 
ban, 8. végre a verdniki telepek Szlavonországban. E sorban is írja le 
szerző e telepeket, közléseit a zsemlyéi teleppel kezdve. Terjedelmeseb¬ 
ben, mert ezek közül legfontosabbak, adatnak elő a zsilvölgyi telepek 
földtani viszonyai, röviden érintetik itt a bányászat. A Neogenképződmények 
szene lignit és csakis az alsó Mediterrán emeletbe tartozó telepek, milye¬ 
nek a salgó-tarjáni és brennbergi széntelepek, mindig barnaszénből, az 
u. n. fénylőszénből állanak. 
Itt először a salgó-tarjáni, azután a brennbergi terület iratik le; 
előhozatnak a történeti adatok, a földtani és bányászati viszonyok. A 
felső-mediterrán szénképződményekbez tartoznak: 1. a Sajó területének, 
és pedig a diósgyőri, edelényi és ózdi lignitterületek telepei, 2. a kür¬ 
tös-palotai, 3. a handlovai lignittelepek, 4 az ebedecz és feuyő-kosz- 
tolányi, 5. a lakompaki és sckreibersdorfi 1 , G. a hidasi széntelepek. A 
Szármát emeletbe soroltatnak a latorfalvi és máriafalvi lignittelepek, a 
temesvölgyi telepek egy része, valamint a kutjevo-gradistyei barnaszén- 
telepek Szlavonországban. Mint a Pontusi emeletbe tartozók, hozatnak 
fel végre — némi fentartással — az almásvölgyi szénképződés, 2 továbbá 
a biidöskút újfalvi, a baróthi és a horvát-szlavonországi lignittelepek. 
Ez — röviden előadva — a könyv tartalma. Örömmel üdvözöljük azt, 
és köszönetét mondunk a ministeriumnak, melynek megindítása, a szerző 
úrnak, kinek fáradozása folytán jött létre. Habár az idők folyamában, mint 
az elvégre természetes, némi változás — itt-ott a nézetekben is — fog beál- 
1 Ezen szénelőjüvetel a Szármáikon.! latorfalvi és máriafalvival együtt tárgyal- 
tatik a 313. lapon. 
2 Szerző úr felemlíti, ugyan, hogy a Hauer-féle átnézetes térképen e terii 
létén Congeria-rétegek vannak kijelölve, de elfelejtő egyszersmind azt is kiemelni, 
hogy az illető szövegben (1. Jahrb. d. k. k. geol. R. Alist. 1873. XXIII. Bd. 99.1.) Hauer 
F. ur oda nyilatkozik, miszerint az Almás harmadkorbeli lerakodásai Schlönbach 
vizsgálatai szerint a Neogen Marin emeletéhez látszanak tartozni. Böckli úr a Föld¬ 
tani közlöny VII. évfolyamának 384. lapján szintén azt mondja, hogy, „e Harmadkor¬ 
beli rétegek idősebb Neogenkorral bírnak mint Congeria-rétegeink.“ A mi pedig külön¬ 
legesen a bakóczai szénelőjövetelt illeti, melyre a könyv 319. 1. történik hivatkozás, 
ismertető nem oszthatja szerző urnák abbeli nézetét, mely szerint az a Congeria (p o n- 
t u s i) emeletbe tartozik, amenyiben e szén a pécsi hegység — bár Congeriákban 
bővelkedő, de idősebb — Mediterrán rétegeiben fordul elő. 
