49 
érintkezik : mert hiszen egész életünk a fold kérgéhez van kötve és 
ebben gyökereznek az emberi nem létezésének alapfeltételei. A társulat 
tiszt, tagjai előtt fölöslegesnek tartom mindezen érintkezési pontok rész¬ 
letezésébe bocsátkozni. Mindnyájan tudjuk, hogy a bányászat, tudomá¬ 
nyunk eme bölcsője, ma már nem lehet el a geológia útmutatásai nélkül; 
hogy az altalajnak ismerete korunkban már az okszerű gazdászatnak 
is egyik alapfeltétele; hogy a mérnöki vállalatok nagy része nem 
nélkülözheti a földszerkezet ismeretét; hogy végre a legfontosabb 
iparágak egész sora nagy előnynyel használja fel a földtani adatokat. 
A nyereség azonban kölcsönös; mert ha mindezen termelési módok a 
geológia tanaiból hasznot nyernek, úgy viszont számtalan esetben a 
tudomány is épen az ipari munkálatoknak köszöni kutatásainak érdekes 
tárgyait, feltárásoknak, adatoknak és tanulmányanyagnak nagy meuyi- 
ségét. 
Példaképen legyen szabad hazai bányászatunk egyik nagy vállalatára, 
a nem régen szerencsésen befejezett II. József-altárnára és egyúttal azon 
érdekes és fontos földtani fejtegetésekre utalni, melyeket tiszt, alelnö- 
künk ama nagyszerű föltárásra alapitott és társulatunk múlt esztendei 
szakülésein előadott. Második példa gyanánt tekinthetjük a városi artézi 
kútfúrást, mely amint földtani alapra fektetett vállalat volt, viszont a 
bazai geológiát egy fontos föltárással és gazdag tanulmány anyaggal 
gazdagitotta meg. 
A tudomány és a gyakorlat között ily szoros kapcsolatot szemlél¬ 
vén, feladatunk másik oldala tűnik föl előttünk, melyre már társulatunk 
egész szervezete és intézményeinek nagy része utal. Nem a tudomány¬ 
nak egyszerű népszerűsítéséről van itt szó — mert arra, amit ezen 
kifejezés alatt rendesen értünk, a társulat keretén kívül is elég 
alkalom nyílik; — hanem inkább azt a közvetítő szerepet értem, 
mely által a társulat az elmélet képviselőit a gyakorlat emberei¬ 
vel — mindkettőknek hasznára — öszeköttetésbe hozza. Oly széles 
alapra fektetett egylet, minő a földtani társulat, nem állhat csupán a 
tudomány szolgálatában fáradozó szakemberekből, hanem tárva áll ka¬ 
puja mindenki előtt, ki a földtan iránt, bármi oknál fogva érdeklődik. 
A nyilvános szakülések, a vándorgyűlések, a társulati kiadványok — 
mindmeganyi eszközök ezen kapcsolat szorosabb fűzésére. Az iparos, 
a bányász, mindenki, a kit foglalkozása vagy hajlama a földtani viszo¬ 
nyok tekintetbe vételére utal, a társulat kebelében találja az illetékes 
forrásokat, honnan fölvilágositást és tanácsot meritbet; vagy viszont, ba 
foglalkozása közben a tudomány számára értékes adatok birtokába ke- 
4 
Földtani Közlöny IX. évf. 
