34 
közelebbről meghatározni és elnevezni, mivel várható, hogy tartós és 
szorgalmas kutatások folytán jobb adatok birtokába juthatunk. A főkérdés 
most az, váljon a Feredő-Gógy környékén fellépő kárpáthomokkő 
melyik képlethez számítandó? 
Hauer és Stache az ottani homokkövet még az Eocénbe sorozzák, 
holott Herbich Ferencz úrnak, ki az erdélyi kárpáthomokkő strati- 
grapkiai állásának magyarázata körül nagy érdemeket szerzett és az er¬ 
délyi érczhegységnek keleti részét is tanulmányozta (1. Földtani Köz¬ 
löny 1877.) sikerült oly adatokat szerezni, melyek az ottani kárpát- 
homokkő nagyobb részének a Neocomba való helyezését indokolják. Te¬ 
kintetbe véve, hogy Inkey úr adatai szerint a Feredő Gyógy körül 
fellépő kárpáthomokkő rétegei gyakran váltakoznak agyagos és márgás 
rétegekkel, mely kiképződés Hcrbich ur szerint épen a kárpáthomokkő 
Neocom képletét jellemzi, némi joggal feltehetjük, hogy a szóbanforgó 
kövület szintén a Neocom lerakodmány tulajdona, úgy mint a kis- 
lipniki Glenodictyum. 
Matyasovszky Jakab. 
IRODALOM. 
Prudniki Hantken Miksa „A magyar korona országainak 
széntelepei és szénbányászata." Budapest, 1878. 8". 
E könyv, melyet szerző úr a földmivelés-, ipar- és kereskedelem¬ 
ügyi m. kir. ministerium megbízása folytán azon szempontból kiindulva 
irt, hogy annak közvetítése által a párisi nemzetközi kiállításon szénkin¬ 
cseink a külfölddel is megismertessenek — miért az két nyelven, ma¬ 
gyarul és németül jelent meg — az első, mely fontosabb szénbányá¬ 
szati területeink viszonyairól átnézetes képet nyújt. Minthogy szerző a 
jelentékenyebb szénterületeket csaknem kivétel nélkül saját megszemlé¬ 
lésből ismeri, többekről a már meglevő becses geológiai értekezéseket 
felhasználhatta, a hivatalos adatok rendelkezésére állottak és különle¬ 
ges bányászati-műszaki tekintetben is az illető bányatisztviselők részé¬ 
ről a legkészségesebb módon támogatva lett, úgy lehetségessé vált, 
mindezen anyagot azon tekintélyes földtani-bányászati könyvben öszpon- 
