30 
létezik s igy e fragmentaris előjövetelek egy részét szintén a Kőszénkor- 
lioz tartozónak tekinteni vagyok hajlandó. 
Azt mondom, hogy egy részét, mert egyes pontokon fordulnak elő, 
szintén az emlitett előfordulási körülmények mellett, szürke vagy fekete 
márgás palák, melyek mészdúsabb fekveteket vagy gömböket tartalmaznak 
betelepülve. Fehér Mészpát-erek ezen utóbbi kőzetek különösen mészdú¬ 
sabb részeiben figyelhetők, valamint Quarzhomokkövek sem hiányzanak. 
Minthogy pedig ezen márgás palákban egy óriási Pectenen kívül 
itt-ott Belemnit-töredékek is mutatkoznak, ez utóbbi körülménynek a kő¬ 
zetek petrographiai minőségével való öszetartása mellett legvalószínűbb¬ 
nek tartom, hogy ezen utóbb emlitett előjövetelek Liaskorbeliek. 
Ha most a mondottakat tekintjük, alig lehet kételkednünk, hogy 
az Almás-medencze délkeleti széle koszában egy dislocatiói vonal árulja 
el jelenlétét, melynek hosszában mind a kristályos palák, nevezetesen a 
Csillámgneiss, valamint az utoljára felemlitett palaeozoi és mesozoi lera¬ 
kodásoknak az Almás felé fekvő részeik lesülyedtek. 
Ezennel csak még azt akarom felemlíteni, hogy az alsó Gneiss- 
csoport rétegei ezen dislocatiói vonal hosszában többnyire igen mállott, 
részben már serpentinezett állapotban vannak, valamint itt tökéletes 
Serpentinek sem hiányzanak. 
RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
Ezen új rovatban, melyet a Földtani Közlöny IX. évfolyamában meg¬ 
nyitunk, olynemii észrevételeket és földtani adatokat akarunk öszegyüjteni, 
melyek ha magukban véve vagy külső körülményeknél fogva nem alkalma¬ 
sak is arra, hogy önálló tanulmányokká fejlesztessenek, mégis vagy mint 
korábbi közleményekhez járuló kiegészítések, vagy mint a jövőre 
nézve használható tanulmányanyag, följegyzésre és közzétételre méltók. 
Hiszen tudjuk, hogy a természetbuvárlat körében semmi sem lényegtelen, 
a mi a jelenségek helyes megfigyelésén alapul és hogy a látszólag je¬ 
lentéktelen adat is a maga kellő kapcsolatába ilesztve gyakran váratlan 
