22 
2. A széntartalmú csoport fedőjében a szürke, fehér Csillámot 
tartalmazó, majd homokos-agyagos, majd kissé márgás palák folytatód¬ 
nak, melyek mélyebb részükben még vastag padozatú homokkövekkel 
váltakoznak. Még tovább felfelé inkább csillámdús márgás palák kez¬ 
denek uralkodni, melyekkel szilárd, mészdúsabb fekvetek váltakoznak. 
Vastagabb homokkőrétegek bár itt sem hiányzanak véglegesen, de már 
igen háttérbe szoríttatuak, a palák az uralkodók. 
E rétegek legmélyebb részében kövületeket nem találtam és csakis 
valamivel fedőbb részükben akadtam ama parányi Belemnitesre, mely 
Belem nites b r e vi s o 1 i f e x Q u e n st.-kez sorakozik, valamint cse¬ 
kélységgel még fedőbben a törpe Glryphaea obliqua jelentkezett. 
Ezen szintájba tartozik véleményem szerint az Ostres-mik árka 
ama legfekvőbb Gryphea dús márgás palája, melyben a Pecten 
H e h 1 i d'O r b., Pecten c f r. p unctatissimus Quens t. stb. 
lépett fel. 
3. Az imént említett csoportból fejlődnek ki a Kiakovecz-miki 
árokban ama vastag padok, melyekben Terebratula Greste nen- 
s i s, T e r e b r. v i c i n a 1 i s, S p i r i f e r i n a p i n g u i s stb mutatkoztak. 
Emlitém már, hogy én mind ezen rétegek közt félbeszakadást fel nem 
ismerhetek s ezek mintegy egymásból kifejlődőleg látszanak nekem. 
Hogy körülbelül e szintájba tartozónak vélem ama köviiletdús 
márgás mésztuskót, melyből a szomszédos Ostres-mik árkában a M o- 
d i o 1 a Neumay ri T i e t z e-t egy parányi A m a 11 b e a stb. társasá¬ 
gában gyűjtöttem, az élőbbemből tudjuk. 
4. Közvetlenül az utoljára említett vastag rétegzése által feltűnő 
brachiopodadús lerakodás felett és szintén a nélkül, hogy a szóban p 
forgó rétegek lerakatásában félbeszakadást constatálni lehetne, ama ha 
talmas, fehér-csillámtartalmú, márgás pala-csoport következik, melyben 
homokkövek igen ritka tüneményt képeznek. 
Tudjuk, hogy e túlnyomókig palás csoport legfekvőbb részében a 
Belem nites acutus Mi 11. lépett fel jelleges alakban s hogy ne¬ 
hány méterrel magasabban már a hosszú Belemuites paxillosus 
numismalis Quenst. jelentkezik egy második rövid tokú Belem- 
nitessel és hogy tehát feltehetjük, miszerint itt az alsó- és közép Lias 
közti határon vagyunk. 
Szintén már az előbbeniekbeu fejtegettem, hogy körülbelül ezen 
szintájat jelölhetik az Ostres-mik árka ama márgás palái, melyekben 
ott szintén kurta tokú Belemuiteseket figyeltem. 
A Kiakovecz-mik főárokban tovább a fedő felé, azon pontig, hol 
