9 
Fransinuluion eredvén Facza marén és Kiakovecz-miken át Poiaua-Kiako- 
vecz felé húzódik, hol a berzászkai völgygyei szakad ősze, valamint 
kiegészítésül ama mellékárkot, mely az említett Kiakovecz-mik árok¬ 
kal az Ostres-mik nevű hegy keleti oldalán szakad ősze. 
A kiakovecz-miki, jelenleg már szintén nem mívelt bánya előbb 
megismertetett széntartalmú rétegeit, mely rétegek nyugati (18 lu ) vagy 
legfelebb nyugat-éjszaknyugati (19 h- 10 °) düléssel bírnak, túllépvén, 
a patak medrében azt látjuk, hogy a fedő felé szürke, fehér-csillámtar- 
talmú agyagos-homokos, olykor kissé márgás palák következnek, mely 
palák még vastag padozatú, kívül barnássárga, belül szürke homok¬ 
kövekkel váltakoznak. E rétegek szintén nyugat felé dűlnek, körülbelül 
35 fokkal. Mennél inkább a fedő felé nyomulunk előre, annál inkább 
láthatjuk azonban, hogy ott a vastagabb homokkőrétegek mindinkább 
háttérbe szorittatnak csillámtartalmú márgás palák által, melyek itt a 
fedő felé szürke, szilárd, mészdúsabb fekvetekkel váltakoznak. — Ezen, 
a széntartalmú rétegek felett közvetlenül következő rétegek, kövület- 
tartalom tekintetében, igen szegényeknek mutatkoznak, minthogy huza- 
mosb kalapácsolás daczára a vastagabb homokkövekkel váltakozó pa¬ 
lákban, mégpedig már valamivel fedőbb részükben, csak egy-két Pecten 
kőmagvát és egy kis Belemnit töredékét sikerült lelni. Bizonyára nem 
fényes eredmény! 
Ezen Belemnit felette kicsiny, minthogy az alveola hegyétől a 
tok hegyéig csak 13 m. m. a hoszaság. Külső alakja folytán is ama Be- 
lemnithez sorakozik példányunk, melyet Quenstedt „Dér Jura“ czimíí remek 
müvében az alsó Lias felső-a osztályának olajpalájából mint Belemni- 
tesbrevis olifex idéz és rajzol a 11-ik táblán 11 alatt. 
Még csekélységgel fedőbben, ott, hol a homokkőrétegek már hát¬ 
térbe szorulnak, egy törpe Gf r y p h a e a mutatkozott több példányban 
legelőször, nehány roszúl megtartott, mert összelapitott brachiopoda 
társaságában. 
A rétegek itt is 19' u felé dűlnek. 
Ezen kis Gryphaea az itt tárgyalandó területen, mint azt a követ¬ 
kezőben látni fogjuk, annyiban bir fontossággal, mivel helyenként sza¬ 
porábban is fellép, de meggyőződhetünk arról is, hogy nagyobb függé¬ 
lyes elterjedéssel bir gresteni rétegeink bizonyos osztályában s igy ezen 
osztály felismerésére talán hegységünk egyéb pontjain is felhasználható 
lészen, de ezen osztályon belül élesebb szintáj kijelölésére nem alkal 
mazható. 
Az említett kis, törpe Grrypkaea külső alakjában, mint ez a 
