4 
Quarzszemek és barna vagy olykor a zöldesbe játszó Csillám szere 
pelnek. 
Ezen kőzet a Gránit kinézésével bir s minthogy a Földpát és 
Quarzszemek nagysága borsónyi vagy sőt ezt is felülmúlja, durva sze¬ 
műnek nyilvánítható. 
Nem lehet ezen kőzetet egyszerűen Gránitnak bélyegezni, mint¬ 
hogy több ízben rétegzést árul el, ezen utóbbit pedig annálkevésbbé 
nyilváníthatom egyszerű padszerü elválási tüneménynek, minthogy úgy 
tűnik nekem, hogy a Ciukar-mare keleti oldalán húzódó árok felső ré 
szében ezen bár bizonyára gránitszerű kinézéssel biró kőzet Amphibolit 
és Quarzit rétegekkel váltakozik, tehát oly rétegekkel, melyekhez ha¬ 
sonlókat alsó Gneisscsoportunkból is ismerünk 
így tehát azt vélem, hogy ezen kőzetre legtalálóbban a Gránit- 
gneiss elnevezés alkalmazható. Ismeretes, hogy Fotterle durva szemcsés 
földpát- és quarzdús Gránitot említ a Ciukar-mare-tól még jobban 
kelet felé fekvő Predial ról, de eziránt jelenleg nem szólhatok és csak 
annyi tény, hogy ha az itt tárgyalt kőzetünk Fotterle említett kőze¬ 
tével áll összeköttetésbeu, akkor ez utóbbinak legnyugatiabb, a jelle¬ 
ges Gneissrétegek felé fekvő határövét képezi. 
Quarz-tömzsök az alsó Gneisscsoport kristályos paláiban itt is 
több helyt mutatkoznak, a fent említett Gránitgneissben pedig többek 
közt a Ciukar-mare tetején figyeltem nyugat-keleti csapással és éjszaki 
dőléssel biró vastag Quarzit telért. 
Valamint a múlt évi jelentésemben megismertetett területen, úgy 
a folyó évben bejárt nyugati felében i- általában éjszaki vagy éjszak- 
éjszakkeleti csapást tüntetnek fel az alsó Gneisscsoport rétegei, a dő¬ 
lés pedig szintén tulnyomólag nyugati vagy nyugat-éj szaknyugati és 
rendesen meredek. 
A feltárások az átkutatott vidék különösen keleti részében hagy¬ 
nak sokat kivánandónak, hol azonban dőlést figyelhettem ott ez utóbbi 
itt is főleg nyugat-éj szaknyugati volt (tulnyomólag 19 h. körül) a 
dőlési fok pedig általában szintéu meredek, minthogy 55—75° közt 
forog. 
A mondottak után áttérhetek ama képződések tárgyalására, me¬ 
lyek az előbbiben említett, alaphegységre települnek s melyek e vidé¬ 
ken, a menyire eddig velők megismerkedtem, ha nem is mondha¬ 
tom, hogy valauienyien, de bizonyára tulnyomólag másodkorbeli kép- 
