8 
eszközöltetett, minthogy két csekély feltárást is láttam. Különben ezen 
Serpentin elöjövetel is, vízszintesen mérve csak mintegy 500 m. széles 
és 1700 — 1800 m. hoszu foltot képez. A szóban forgó alsó Gneiss-cso- 
portunk nehány pontján, igy többek közt a Facza-marei és Kiakovecz- 
miki bányák közt fellépő Gneissben, fehér csillámdús kristályos Palákat 
figyelhetünk, melyekben a Földpát már csak vagy felette csekély nieny- 
nyiségben vagy pedig épen nincsen jelen, úgy, hogy tökéletes Csillám¬ 
pala áll előttünk. 
Ily fehér csillámtartalmú Csillámpalákat, melyek különben csak 
alárendelt szerepet játszanak Gneiss-csoportunkban, aránylag dúsabban 
figyelhettem az idézett ponttól még tovább kelet éjszakkeletre, nevezete¬ 
sen a Skortzar és Viru-Psonia körül. 
A Quarz e Csillámpalákban sokszor lemezként mutatkozik a kő¬ 
zet haránttörésén s nagyobb, borsó nagyságú sőt valamivel még na¬ 
gyobb Gránátot is helyenként roppant mennyiségben tartalmaz e kőzet, 
mint p. o. épen az emlitett Skortzar körül. A Gránát azonban rendesen 
már mállásnak indult. 
E Csillámpala előj övetek legszorosabb összeköttetésben állanak a 
Gneiss-sel, mert majd csekélyebb, majd több Földpát felvétele által lát¬ 
hatók mindenféle átmenetek a tiszta Csillámpala és jelleges Gneiss közt. 
Egyáltalában meg kell jegyeznem, hogy az alsó Gneiss-csoport 
elfoglalta terület délkeleti részében a fehér Csillám egyáltalában gyak¬ 
rabban jelentkezik mint az éjszaknyugatiban. 
Gránitszerű, de általában szintén csak kisebb előjöveteleket ké¬ 
pező kőzetek több helyt jelentkeznek a szóban forgó terület nyugoti 
részében is; itt nevezetesen a Dialu-Luzeiku, Urda-mare környékén. 
Ezen gránitos kőzetek ez utóbbi helyeken igen csekély csíllámtartalmat 
mutatnak. Vannak féleségek, melyekbeu a Földpát a Quarz ellenében 
túlsúlyra vergődik, olykor oly anyira, hogy a kőzet tulnyomólag Föld- 
pátból áll. A Földpát majd vörösszinű, ikerrovátkolás nélkül, majd fehér 
s ismerek eseteket, hol csaknem tiszti Plagioklas-Földpát-tömzsök ke¬ 
vés Quarzzal állanak előttünk. 
Megakarom jegyezni, hogy fehér plagioklastikus Földpátot a már 
múlt évben megismertetett felsőbb Csillámgneiss-csoport kőzeteiben is 
több ízben figyeltem, az alsó Gneiss-csoport kőzeteiben pedig ez utóbbi 
igen gyakori elegyrész. A Quarzot egy esetben a Dialu Luczeikun 
dihexaederben figyeltem kifejlődve a gránitszerü kőzetben. 
Felvételi területem keleti határán, a Ciukar marén és lejtőiben, 
Földpátdús kőzet lép elénk. A Földpát fehér, mellette világos színű 
1 * 
