100 
szomszédos Lajta-hegységben meglevő viszonyok analógiájából Ítélve, 
s minthogy szövetére nézve sem valódi Gránit, a legnagyobb valószínű¬ 
séggel a Gneiszövben kiképezett gránitos kiválásnak tekinthetjük, leg¬ 
helyesebben tehát Gránitgneisznak nevezzük. Akkor pedig az egész 
rákos-ruszti hegyvonulatban általában sehol sem búvik ki a Gránit, 
mint azt Czjzek * ur e vidék két pontjáról idézi, mert sem „westlich 
bei Paist“, sem pedig „bei dér Euine NW. von Rust“ a legjobb akarat 
mellett nem sikerült nekem azt mint helytálló kőzetet feltalálni, de 
igenis jelen vannak Gránitnak nevezendő kőzetek, néha tetemes nagy¬ 
ságú hömpölyök alakjában, a majd tárgyalandó kavicslerakódásban ; a 
mi pedig az említett romot illeti, ez — legalább jelenleg — az egész 
vidéken már nem létezik. 
E tekintetben különben történhetett tévedés, miután, a szóban lévő 
területet felületesebben bejárva, egyes pontokon tényleg helytálló kőzet¬ 
nek lehetne tartani, mi valóban nem az. A behatóbb megvizsgálásra 
szükséges idő pedig a keresztülvitt átnézetes felvétel alkalmával Czjzek 
úrnak alig állott rendelkezésére. 
Az említett Gráuitgneiszot körülveszi Amphibolgneisz és Csillám¬ 
gneisz. Az első csak igen kis tért fogial el a felületen, fellépése a 
„Kitziug Rgl.“ pár kis csúcsára szorítkozván; jelentékenyebb az utób¬ 
binak kiterjedése, mely E. felé a ,,Kaiser Rgl.“ legmagasabb csúcsáig, 
délre a „Vogelsang“-ig követhető. 
Az Amphibolgneisz Amphibol mellett mindig Csillámot is tartalmaz 
kisebb-nagyobb mennyiségben, mig végre egészen Csillámgneissba 
megy át. 
Ez utóbbi túlnyomókig protoginszerüen van kiképződve, mi külö¬ 
nösen a Csillámpala határa felé legjobban észlelhető. Itt egyhelyt a 
Turmalinnak tűalaku kristálykáit mutatja e protoginos kőzet. 
A gneiszöv körül, t. i. DK. felé, Csillámpala települ, mely ha¬ 
sonló kinézésű, mint a Rozália-liegységben fellépő, s mely szintén, mint 
az utóbbi, főleg talkos. Limonitos és grafitos kiválások itt is meg van¬ 
nak. Quarz, néha egész padokat képezve, úgy a Gneisz- mint a Csillám- 
pala-övben mutatkozik. 
A Csillámpala a „But-Wald a és a „Hausberg-Wald“-ban terül el, 
Ny. felé egészen a „Sagwies- és Kohlgraben-Wald a -ig érve; maguk ez 
utóbbi kúpok, melyek Wolf ur * térképén szintén még kristályos kő 
zeteknek vannak kijelölve, Lajta-mészkőből állanak. 
* J. Czjzek. Geolog. Verhiiltnisse dér Umgebungen von Hainburg, des 
Leithagebirges und dér Ruster Berge. Jahrb d. k. k. geol. R. Anstalt: 1852. 3. Jg. 
N. 4. p. 53. 
* H. W o 1 f. D:c Stadt Oedenburg und ilire Umgebung. Jahrb. dér k. k. 
geol. R.-Anstalt 1870. XX. Bd. N. 1. Földtani térkép, III. tábla. 
