102 
az oszlopi kőbányához, az ettől DDNy.-ra # eső kúpon, hol a korál- 
tömzsökkel együtt s ezek közé mintegy beékelve, nagy számban egy 
Perna kőmagvai fordulnak elő. 
A Lajtamészkő hol íágyabb hol keményebb minőségű, de egész¬ 
ben véve a kemény féleségek a régiebbek. 
Sokszor morzsás lesz a mészkő, s akkor rendesen mészhomokkal 
együtt lép fel, melybe egészen át is megy. Miután e két képződés 
faunája is azonosnak mondható, kiderül, hogy azokat geológiai tekin¬ 
tetből külön kiválasztani nem lehet. Itt-ott conglomeratos lesz a mészkő, 
és Ruszttól ENy.-ra a szőllők szélén homokos, márgás mészkő áll 
elő, mely Panopaea stb. mellett nagy számban tartalmazza a Pecten 
Malvinae héjait. Márga- vagy agyag-képződés csak egészen alárendelt 
mérvben van jelen. A mi a Lajtamészkő faunáját illeti, a már emlitett 
Litkothamniumok-. Korátok- s Pelecypodákon kivid talál¬ 
juk az ismert Pecten- és Őstrea-fajókat, Scutellát, számtalan 
Bryozoát s Foraminiferát, ezeken kívül pedig egész hallenyomato¬ 
kat valamint, főleg Carc h ar o dón-, Oxyrhina, Lamna stb. halfa¬ 
joktól származó fogakat. 
A Lajtamészkő a szóban lévő hegyvonulatban uralkodóan KDK.-i 
—DK.-i dülést mutat, mi az általános DDNy.—ÉÉK.-i csapásirányának 
felel meg. Rendesen világos rétegezést mutat, rétegei meglehetősen me¬ 
nedékes bajlást észlelteinek. Számos kőbánya tárja fel e mészkövet; 
ezek közül legjelentékenyebbek a rákosi, a híres sz. margitai és az 
oszlopi kőbánya. A két első, nagy szerű s már régi, azon a kőzet 
könnyű faraghatósága folytán, kielégítő szilárdság s egyenlő szemnagy¬ 
ság mellett oly keresett, kitűnő építési anyagot szolgáltatja, mely al¬ 
kalmaztatását csaknem kizárólag az új bécsi diszépitményeknél találja. 
IJgy p. a rákosi kőbánya anyagát jelenleg csakis az új bécsi egyetem 
épitéséhez, a sz.-margitai magáét a bécsi igazságügyi palota, az udvari 
múzeumok, a városház stb. épitéséhez szállítja. Az oszlopi kőbánya 
igen kemény, szilárd Litkothamuium-mészkövéből végre többi közt a 
kismartoni várkertben felállított obeliszk került ki, de használták e 
mészkövet az Aspernhid építésénél Bécsben, valamint a kanizsa-sop- 
ronyi vasútnál is. 
E kemény mészkő, mint azt e kőbányában tisztán lehet látni, 
feküjét képezi a lágy mészkőnek, alatta pedig még Ostrea, Turritella, 
Venus stb. által jellemzett homoklerakódás következik, mely azonban 
fel nem cserélendő az érintett mészhomokkal. 
A kristályos alaphegység déli vagy medgyesi részletének E.-i s 
EK. i látható végén, tehát a „Schneider-Graben“, „Kraften-Wald“-nál, 
továbbá a „Kaiser“- és „Kitzing-Rgl.“ E.-i lejtőjén kavics és durva- 
