103 
szemű, kavicsos Lomok veszi kezdetét. E lerakodás K.-ra egészen Med- 
gyes helységéig kitérjeszkedve, É. télé a „Drei Laeken Rgl.“, „Saum- 
Rgl.“ s a ruszti „Vogelsang-Wald“-ot fedi, s igy egy compact övben 
egészen Rüsztig vonul. E sz. kir. várostól ENy.-ra s Ny.-ra, az ott 
mutatkozó behorpadás felé, a Lajtamészkő, valamint e mélyedés dilu- 
viális kitöltése vet neki véget; de a behorpadáson túl, a szöllökben 
folytatódik É. ra a mészkőszirteken belől, melyeket aztán a begyvonulat 
végéig kiséri. 
E kavicslerakódás majdnem kizárólag kristályos kőzetek-, úgy 
mint: Ampkibolgneisz, Csillámgneisz, Csillámpala, Quarz, ritkábban 
Gránitnak-, néha tetemes nagyságú- bömpölyeiből áll, de ezek mellett, 
s nem épen ritkán, a kemény Lithothamnium-mészkő görélyeit is mu¬ 
tatja. Már ez utóbbi köriilménj^ utal arra, hogy ezen kavicslerakódás a 
Lajtamészkő képződésének csakis későbbi időszakában vehette e vidéken 
kezdetét, s e tekintetben legyen szabad itt a következő tényeket felbo-z 
nőm. Ha a „Margit 11 - vagy „Kogl“-kápolnától keleti irányban lejövünk, a 
mészkő-csúcsok alján egy mélyedésben sárga vagy fehéres, de nem mész¬ 
tartalmú homokra akadunk, melyben kis Pecteneket és egy Conus 
kőmagvát leltem. E homokkal együtt a szóban forgó kavics lép fel oly 
módon, hogy e két képződés szoros kapcsolatban áll egymással. 
Ha az utat követjük, mely a Margit kápolnai csúcs E. i oldalán a 
soprony-pozsonyi országút felé levezet, akkor a kristályos kőzetekből 
eredő kavicsot és homokot látjuk egy ideig, mig az fiatalabb, a pan¬ 
nonjai rétegekhez* tartozó kavicsos homok alatt eltűnik. Itt, ezen ha¬ 
tárhoz közel, találtam Cerithium pictumot és Tapes gregaria 
töredékeit e kavicsban. 
Ha e mellett még tekintetbe veszszük, hogy úgy Rákosnál mint 
a ruszti szélmalomhegyen a kristályos kőzetek hömpölyei a mélyebb 
és legmélyebb szármát rétegekben mutatkoznak, akkor e megfigyelések 
alapján azon következtetésre jutunk, hogy e kavics-lerakódás még a 
mediterrán korszakban, s körülbelül annak vége felé kezdődött, de 
hogy az az egész szármát időn át ennek végéig tartott, 
E kristályos kőzetekből származó kavicslerakódás, illetőleg e 
kőzetdarabok elmállási terményei képezik csaknem kivétel nélkül azon 
altalajat, a melyen a híres ruszti bor terem. 
A szármát emelet lerakódmányait, eltekintve az épen tárgyalt 
kavicstól, egészben szintén két ágban lehet követni. 
A nyugati, t. i a „Dudlers Wald“-ban fellépő nem tartozik ugyan 
a rákos-ruszti hegy vonulathoz, de miután az a fiatalabb képződménye¬ 
ket Ny. felől egy ideig határolja s dél felé a sopronyi Kuruczdombon 
* E név megfejtését lásd alantabb. 
