104 
jelen levő szármát mészkő ezen ágat a keletivel liozza kapcsolatba, 
ezen okokból még csak annyit akarok itt felemliteni, bogy e nyugati 
ág Sopronylól É. felé, az u n. „Kakié Leitben“-erdőn át felvonul, mig 
a szín falvai pusztától DNy.-ra eltűnik. 
Anyagát mészeonglomerát, mészbomokkő és mészkő, K.-i szélén 
meszes bomok kavicscsal képezi, mely utóbbi különben a „Kalile Lei- 
tben“ nál véget ér. Cerith. pictum, C. disjunctum ésModiola 
Yolhynica által van jellemezve. 
A keleti ág a „Zár kaim-WakL‘ Lajtamészkövét nyugat s kelet 
felől szegélyezi, de sőt még a Lajtamészkő-övön belől is, egyes kis 
csúcsokban szigetként ez utóbbin települve, látjuk a szármát mészkövet. 
E K.-i ág Ny.-i része a „Rast-Kreuz“ körül kezdődik, honnan félbesza 
leadás után a „Zarbalm-Wald“ E.-i végéig húzódik. A K.-i rész közel 
a „Kráften-Bründl“-hez bukkan ki, s vonul E-ra egész Rákosig, mely 
helység csaknem egészen e képleten áll. Itt végződik e rész. Rákostól 
ENy.-ra, a kőhidi korcsma felé, folytatódik a Xy -i rész s kiséri a Lajta- 
mészkő-magaslatokat, az egész „Sebmaiz Bg. ‘ nevű dombvonulatot 
tevén össze. 
Tovább E.-ra, legnagyobbrészt a pannoniai rétegek által elfedve 
s igy a Lajtamészkőtől elkülönítve, szigetszerűen jutnak az ide tartozó 
lerakódások napfénj re. Azoknak utolsó E.-i nyúlványa aztán a soprony- 
pozsonyi országút mellett, a Flórián-kápolnától D.-re mutatkozik. Lát¬ 
szólag egészen elszigetelten, de mégis mint a rákosi szármát mészkő¬ 
nek E.-i folytatása felismerhető, észleljük e mészkövet még egyszer, és 
pedig a már említett rnszti szélmalombegyen. Ugyanis mind e két pon¬ 
ton, úgy Rákoson, mint Ruszton, a szármát rétegek kiképződési mód¬ 
jában nagy a hasonlatosság. 
Az imént vázolt vonulat anyagában a nyugatiéhoz képest valami 
lényeges változás nem áil be. A „Zarbalm-Wald“ E.-i végén, a 
„Schmalz BgX-en s tovább e szármát képződmények E.-i végéig, ural¬ 
kodó a szilárd mészeonglomerát és a kavics, mely nagyrészt kékes¬ 
szürke, fiuomszemii mészkő-görélyekből áll. Az előbb felsorolt kövülete¬ 
ken kívül itt még a jellemző Cár di irmok (plicatu m és ob s o le- 
t u m), Táp e s stb. találtatnak. 
Wolf úr idézett térképén a szármát lerakódások tárgyalt keleti 
ágának k.-i része egészen, úgyszintén a „Sebmaiz Bg.“ legnagyobb 
része mint Lajtamészkő van kijelölve; hasonlókép a Pius-majortól 
DK.-re, az országút mellett lévő nagy kavicsgödör, mely Tapesgre- 
g a r i a, Cerith. d i s j unctum, Cardiumobsolet u m-ot stb. tartal¬ 
maz,—mindenesetre csak tévedésből — mint Lajtamészkő van kiválasztva. 
Továbbá a kőhidi czukorgyártól Xy.-ra eső, keveset kiemelkedő dombvo- 
