no 
átnyúlnának. Kis-Höflány , Kis-Marton és Szt. György e rétegeken 
állanak. A szt. gyöngyi csipkebokor-hegyig, hol tetemes magasságig 
felérnek, közvetetleniil a mediterrán rétegekkel, tovább EK.-re pedig a 
szármát lerakódásokkal érintkeznek. Az állatkert nagy részének talaját 
ok képezik. Az allnviális síkság felé főleg agyag, finom bomok és vö¬ 
röses quarzkavicsból állanak, holott fent a hegység szélén, agyag mel¬ 
lett meszes homokkő, mint Kis Martou-hegyen, vagy meszes és rnárgás 
homokkő, homokos és conglomerátszerii mészkő, mint a csipkebokorhegyen 
lép fel. Az előbb emlitett anyagot, a kavicsot nem véve tekintetbe, 
Cardinm apertum, C'ard. conjungens, Cong. snb-Baste- 
r o ti jellemzik, Kismarton-hegyen szintén C. a p er t u m és C. c o n- 
jungens jellegű cardiumok, Cong Czjzekiés egy Partschi-féle 
Congeria, a csipkebokor- vagy pogány hegyen pedig főkép Mela- 
n o p s i s Martiniana, s mellette Cong. Partschi kőmagvai talál¬ 
tatnak. Ez utóbbi (Melanopsis) rétegek azonosak a Darufalván, a „Föllig"- 
hegyen, a rákos-ruszti hegy vonulatban stb. megfigyeltekkel. 
Itt el nem mulaszthatom, hogy dr. Hörnes R. úrnak az id. li. 
(Yerli.) 100. 1. közzétett s ide vonatkozó megjegyzéseire nehány szóval 
vissza ne térjek. Azon ott oly különösen kiemelt kifejezések: ,,beige- 
mengt“ és , eingeschwemmt“ közt valami lényeges különbséget nem 
bírok kitalálni, miután az alakok belekeveredése az én felfogásom sze¬ 
rint szintúgy mechanikai folyamatot jelöl, mint az egészben csakugyan 
szabatosabb szó „bemosatás“. Magától értetődik, hogy a gyakorlatilag 
működő geolog a legtöbb esetben már csak képes lesz megkülönböz¬ 
tetni azt, a mi eredeti fekhelyén van, attól, mi későbben a rétegekbe 
bele lett mosva. Régibb rétegekből fiatalabbakba való bemosatások, 
különlegesen ezen itt tágabb értelemben tekintetbe vett területen, a 
mindennapi és a Xeogen kiterjedésénél fogva általában, a természetes 
jelenségek közé tartoznak. De vauuak oly pontok is, a melyeken e 
tekintetben tényleg kételyek adják elő magukat, melyeket oly apodik- 
t-icus módon alap nélkül szükölködőknek mondani nem lehet 
A pannoniai rétegek szintén az alaphegységtől el, az allnviális 
síkság felé menedékesen dűlnek. A kismartonhegyi kőbánya a legrégibb 
az egész Lajta-hegy r ségben. Litkothamniumokat belemosva úgy a szár¬ 
mát mint a pannoniai rétegekben találunk. A túlnyomólag vörösös 
quarzból álló kavicslerakódás, legalább legnagyobbrészt, a pannoniai 
rétegek leülepedése vége felé jött létre. 
A diluvium majdnem kivétel nélkül csak az árkok mentére szo¬ 
rítkozik, agyag, homok és kavicsból állván; fellépése igen korlátolt, 
nyilván csakis viz által lehetett itt öszehordva. Egy ponton, a ,,Hoch- 
berger Bg.“ DK.-i lejtőjen, jó magasan tiszta löszt az ismert csigákkal 
észleltem, de ez csak egy kis, viszamaradt folt, a többi már elmosatott. 
