111 
Mosonymegyében eszközölt geológiai fölvétel 1878-ban. * 
Stürzentaum Józsefiül. 
Az általam a múlt nyáron tanulmányozott terület azon háromszöget 
képezi, melyet nyugatról a Fertő tó keleti partja, Nezsider — Lajtafalva, 
s innét a Dunáig az ország határa, továbbá E.-E.-K.-re a Kis- és Nagy- 
Csalló-közt választó Duna-folyama, délről pedig Szt -Miklós Réti-Valla Bán¬ 
falva Ilhuicz által jelölt vonal bekerít. Tehát Mosonymegye majd egész 
terjedelmében és Pozsony m. a Duna jobb partján lévő déli része, ösz- 
szesen mintegy 36 □ mtf. 
E területbe esnek a hamburgi hegycsoport d. d.-k. része és a 
Lajta hegység d.-k. nyúlványa az u. n. parndorfi fensik; a többi 
része tartozik a Lajta-folyó, a Duna s mellékágai által szelt magyar 
felső medenczéhez vagy síksághoz. 
Legrégibb képződése e vidéknek a hamburgi hegycsoporthoz tar¬ 
tozó Nemes-Völgy helységtől Ny D.-Ny-ra eső u. n. Spitzer Berg ke¬ 
leti részén előforduló mészkő és dolomit. Előbbi tömzsökös, kékesszürke 
finom jegeczes s fehér mészpáterektől áthatva. Kiterjedése csekély s 
részint szőllőkert vagy erdő által fedve, úgy hogy telepedési viszonyai 
nem figyelhetők meg. Ezt követi kis félbeszakítás után Ny. É. Ny. 
irányban a helyenkint meszes, hasadozott sötétes szürke Dolomit, mely 
a Spitzer-B. déli csúcsa legmagasabb (288 m.) pontját képezi. E Dolo¬ 
mit nagyobb kiterjedésű s D. K. dtiléssel biró rétegzést mutat. Mind a 
mészkő, mind a Dolomit zárvány-mentesnek látszik s csak egy, a ne¬ 
vezett hegyen átvonuló országhatárán levő kőhalmok egyikében talált 
Dolomit-darabon észlelhetni kerek átmetszettél biró jegeczes meszes zár¬ 
ványok, melyek sejteni engedik, hogy talán átjegeczesedett Crinoida- 
maradványok. 
A Spitzer-B. nyugati részén hason s közel ugyauazon csapásiránya 
kőzetet észlelt Toula ur is (1. Verliandl. d. k. k. geol. R. Anst. 1878. 
p. 300.), mely e hegytől É-ra eső szomszédos Huudsheimer- és Pfaffen- 
B.-en is föllép s melyben nevezetesen a hundsheimi hegyen általa és 
már előbb Böckh ur által Crinoida-maradványok megfigyeltettek. Meg¬ 
említendő még a Hamburgtól E. K. eső Braunsberg is, melynek Dolo¬ 
mitja tökéletesen megegyezik a mienkkel. így az egész ezen hegycso¬ 
porthoz tartozó mész s Dolomit egy és ugyauazon képződésnek tekiu- 
* A m. k. földtani intézet geologjainak 1878. évi fölvételi jelentésének 
folytatása. 
