112 
tendő, melyek földtani állása azonban mostanáig még kérdéses. Tonla 
urat ugyan igen emlékeztetik a fennemlitett Crinoida-maradváuyokat 
tartalmazó mészkövek a Semmeringi, triaszi (u. o. 1877. p. 196.) és 
pedig rhatiekre (Hauer Geologie II. kiad. p. 247 ), mi azonban a való- 
szinüséget ki nem zárja, hogy a kérdéses képződmény, mint dr. Ilof- 
man ur (Yerbandl. 1877. p. 17.) gyanítja, azon hasonlatosság alapján, 
mely az ő általa Vasmegyébeu talált devoni s a Bökk ur által gyűj¬ 
tött maradványok közt létezik, a devonba sorolandók volnának. 
A mész és dolomit közti kimélyedésszerü említett hézagot egy 
majdnem vízszintesen fekvő m. e. 20 met. vastag, főleg világos, meszes 
s csillámtartalmu homok tölti ki, mely nagyobbára lemezes vagy pa- 
dozott homokkővé keményedéit meg. Ezen homokkő több kőbánya- 
nyitásra adott alkalmat, mint ezt az osztrák határon belül eső több 
feltárás mutatja. Csak egy a nemesvölgyi uradalomhoz tartozó „Állat¬ 
kertiben nyitott kőbánya van jelenleg még mivelésben, mely kitűnő 
építő anyagot szolgáltat. Itt sikerült a homokkő rétegzési lapjain nö¬ 
vénymaradványokat konstatálnom, azonban csak biztos meghatározásra 
nem alkalmas töredékekben. így Staub ur, ki szives volt az egy-két 
gyűjtött példányt megvizsgálni, csak közelítőleg azonosíthatja a mio- 
cánben igen gyakori Almus Kefersteinii-vel U n g. Ez édesvízi lerakodás 
tehát valószínűleg a szármáti vagy még inkább a felső mediterránba 
volna helyezendő. Czjzek is (Jalirb. d. k. k. geolog. R. Anst. III. 4. tűz. 
p. 39.), kinek a maradványokról azonban még nem volt tudomása, 
e homok vagy homokkövet kinézése s rétegzési viszonya fo'ytán a 
közéj harmadkorba állítja. 
A következő íiatalabbi képződések a pannonia (congeria) réte¬ 
gekhez tartoznak, melyek egyrészt Nemesvölgynél, s környékén, továbbá 
Lajtaíalva, Nezsider, Féltorony, Miklósfalva, Zurány-vonal befogta 
területen petrographiai és palaeontologiailag különbözően kiképződve 
találtatnak. így Nemesvölgynél az Állatkert kel. éjsz. végétől a hely¬ 
ségig, a hegy lejtőjén húzódik egy foltalaku lerakodás, mely sárgás 
vagy barnás-szürke, durvább s igen meszes homokkőből áll. Csapása 
Ny. K. neli látszik s diilés a völgy felé irányul. A felületen szerte heverő 
darabjai bizonyítják leginkább jelenlétét, melyekben meglehetős meny- 
nyiségben a Congeria triangularis, kisebb-nagyobb Cardium s Melanopsis- 
fajoknak túlnyomólag csak kőmagjait találhattam. Ezek azonban eléggé 
bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy e képződés nem a Lajtamészhez 
számitantó, mint azt az eddigi földtani térképeken kijelölve találjuk. 
Hasonló, de inkább conglomeratszeiü előfordulással találkozott t. kol¬ 
legám Roth L. úr, több helyen Soprony tájékán is, s pedig közvetlen 
a szármáti rétegek fölött. A többi a Nemesvölgyet E. és K-re környező 
