168 
mutatkozott tehát, hogy vizsgálatainkat legelőször is ama határ-hegység 
azon részében, mely a Meszeshegység kristályos palavonulata és az éjszak¬ 
keletre fekvő Czikói palasziget között elterül és melyen a Szamos áttör, 
valamint a szilágymegyei medenezének határos részein kezdjük meg. 
Ugyanis itt, a Szamos áttörése mentén s ennek környékén remélhettük, 
hogy egyrészt eme határhegység rétegsorozatáról, másrészt a Szilágy¬ 
ság medenezéje szélén az ezt kitöltő neogen lerakodások alkotásáról a 
legvilágosabb feltárásokat nyerhetjük. 
Ez a szempont vezérelt a földtani intézetnek Szilágy megyébe 
küldött osztálya számára a lefolyt évre kitűzött terület választásánál. E 
munkaterület akkép Ion felosztva, hogy én magam a keleti határhegy¬ 
ségnek és a szilágyi medeueze határos szegélyének, Matyasovszky lu¬ 
pédig a Szilágyság nyugat felé idecsatlakozó dombvidékének, valamint az 
ebből kimagasló palaszigetek vizsgálását válaltuk el. 
A terület, melynek földtani térképét a kijelölt vidéken a lefolyt 
év nyarán elkészitém, körülbelül 11 □ mértföldet foglal el. Teljes kiter¬ 
jedését hozzávetőleg a következő pontok jelölik: Oláh-Keczel, Panith, 
Debren, Szilágy-Cseh, Köőd, Kozlár, Szurdok, Kettősmező, Somró-Ujfalu, 
Zsákfalu, Hegyeshegy; a táborkari térképen részletesen a következő Iá¬ 
itokat, illetőleg laprészeket foglalja el: Magyarország (kel. 
<ele), (nagyobb része), (éjsz. fele), (nyug. 
tbIc V “rr ? Erdél y (éjsz.-kel. fele). 
Ez a vidék kis részét képezi annak a területnek, melyet a k. k. 
geol. Keichsanstalt részéről az 1859. és 1860. években Erdélyben ke¬ 
resztül vitt átnézetes geológiai felvételek alkalmával, az 1860. év nyarán 
S t a c h e földtanilag átkutatott. 
Az uj vizsgálási területemre vonatkozó előmunkálatok csaknem 
kizárólagosan Erdély geológiájának ismeretes két alapmunkájában talál¬ 
koznak, u. m. Erdélynek F r. v. Hauer által 1861-ben kiadott átné¬ 
zetes földtani térképében és a vidékemre vonatkozó fejezetekben F r. v. 
Hauer és G. Staclie: „Geologie Siebenbiirgens“ cziinii művében 
(Bécs 1863). E kitűnő munkák a szóban forgó területre nézve is nagy¬ 
becsű megfigyelések bőséges mennyiségét tartalmazzák. 
A területemen, egészben véve csak alárendelten előforduló trachy- 
tos kitöréseket illetőleg néhány, főleg petrographiai jegyzetet közölt 
újabban Kiirthy 8. ur egy Dr. Koch A. tanár úrral együtt köz¬ 
zétett értekezésben, melynek czime: „A Ylegyásza és a szomszéd-területek 
traehytjainak kőzettani- és hegyszerkezeti viszonyai. “ (Az erdélyi 
muzcuinegylct évkönyvei; uj folyam. II. kötet Vili. sz.) 
Ezen előzetes megjegyzések után fölvételi munkálataim néhány 
eredményeinek közlésére térek át, a mennyire ezt jelenleg a magammal 
