169 
hozott bőséges őslény- és kőzettani anyagon egyelőre csak nagyjában 
eszközölt vizsgálat megengedi. 
Föntebb vázlott vizsgálati területem mindenek előtt két részre osztható: 
1 . délkeleti része az erdélyi-magyar határhegységnek azon szaka¬ 
szához tartozik, mely az erdélyi medenczét éjszaknyugotra a magyar me- 
denczétől elválasztván nagyban DN.-ról ÉK.-felé húzódik s melyen a 
Szamos áttör. Hegyvidék ez, melynek legmagasabb pontjai a főgerinczen 
a Meszeshegységhez tartozó Éjszakhegyen 378'9 öl., a Dumbravacsú- 
csán, a hasonnevű hegységben, 292'8 öl és a Piatra-Kozli-csúcsán a 
La Stuga nevű hegységben 307 ölnyi tenger feletti magasságot érnek el. 
2- Ezen hegyvidékhez csatlakozik Ny. felé felvételi területem második 
része, mely már a Szilágy mcdenczéhez, a nagy magyar neogen medenczéuek 
egyik oldalöbléhez, tartozik. Ez a vidék alacsony hullámzatos domborzattal 
bir 5 magaslatai, mintegy 150—200 ölnyi magasság között ingadoznak. 
Először is az előbb említett hegyvidék összetételét fogom tárgyalni. 
I. A határhegység területe. 
Az erdélyi határhegység azon része, mely a Szilágy-medenczét az 
erdélyi medenczétől elválasztja, egészben véve határozottan egyoldalú 
hegyszerkezetet mutat. Benne egy D.-Ny.-ról É.-K. felé húzódó, É.-Ny. 
felé egyoldalulag felemelt lánczhegységet látunk, melynek réteges tagjai 
a hegység csapásra merőleges irányban, tehát É.-Ny.-ról D.-K.-re a ré¬ 
gibbtől az újabbakhoz haladó övökben következnek egymásra s ennek 
megfelelőleg nagyjában D.-K.-nek, azaz az erdélyi medencze felé, dőlnek. 
A hegység ezen szerkezete már az általam megvizsgált részletben is igen 
határozottan nyilvánul, habár épen itt alárendelt helybeli bonyolódások 
az érintett egyszerű szerkezetet egyes részekben némileg megváltoztatják. 
Kristályos pala-kőzetek. 
A határhegység legrégibb kőzetei kristályos palák, melyek 
azonban az általam felvett területbe csak csekély kiterjedéssel nyúlnak 
be. Ugyanis ezek alkotják a Meszeshegység keskeny, D,-Ny.-ról É.- 
K.-re csapó magvát, melynek nyugotí lejtője igen meredeken emelkedik 
ki a Szilágyi medenczének Ny. felé csatlakozó neogen területéből. A 
Meszes-vonulatnak csupán éjszaki vége, Zilah környékében, a Meszes-or 
száguttól kissé Délre fekvő Hegyeshegytől kezdve, esik felvételi területembe. 
Nevezetes ezen jelleges hosszirányú palahegyláncz vonulása. Délnek csak¬ 
nem derékszög alatt találkozván a Szilágy-medenczét D.-Ny.-ra szegélyző 
Rézhegység palavonulatával, csaknem függőlegesen csap a Meszeshegy¬ 
ség ama, éjszak felé szomszédos nagy földhasadékra is, melynek hosz- 
szában a hatalmas Vihorlat-Gutin-i hegység trachyt-tömegei feltódultak. 
