170 
Az őspalák, melyek felvételi területemen belül a Meszes-hegység 
magvát alkotják, földtanilag elég egyhangú tömeget képeznek. Túlnyo- 
mólag a csillámpalának többféle válfajai szerepelnek itt; köztük aláren¬ 
delten zöldes ckloritos palák jelentkeznek. 
Az utóbbiak az Éjszakhegy nyugoti oldalán, Zilahtól K.-D.-K., a 
neogenterület határához közel, továbbá még fölebb a hegy csúcsa felé 
egynéhány térképileg kiválasztható vonulatot képeznek, melyeknek else¬ 
jét a Meszesre vezető jelesen vitt országút keresztül szeli. E szilárd, 
egyenes lapokra törő palát itt nagy kőbányákban fejtik és a közel 
fekvő Zilahba szállítják, hol különben a jó építőkő ritka; ott pedig járda¬ 
lapoknak és alapfalköveknek használják. A vidéken előforduló csillám¬ 
palák nem használhatók építkezésre; palázatuk igen egyenetlen és a 
felülethez közel a kőzet rendesen többé-kevésbbé mállottnak mutatkozván, 
egyenetlen darabokra morzsolódik szét. 
A Meszeshegységnek átvizsgált részén a palarétegek csapása és dő¬ 
lése sokféleképen változik; azonban túlnyomó a DDNy és ÉÉIv között 
ingadozó dőlésirány. 
Tovább EK-re következik a czikói kristályos palasziget, melyben, 
közvetetlenül a felső nyugoti szélén a neogen terület határán, Benedek- 
falva és Czikó mellett, a Szamos szűk és mély sziklakaput vájt magá¬ 
nak az évezredek folyamában. Ezen pala-rögnek már csak legdélibb 
jelentéktelen kiterjedésű nyúlványa csap át az általam felvett területre, 
Köőd és Fericse tájékán. Itt is csillámpala az uralkodó kőzet; egyes vo¬ 
nulatai behintett gránátokban gazdagok. 
Stach e nyomán már hosszabb idő óta tudjuk, hogy ilynemű 
gránátban bővelkedő csillámpala tovább éjszakra, a Szamos áttörésén Be- 
nedekfalva és Czikó között jelentékeny elterjedéssel fordul elő és e helyt 
a szépen kiképzett, részben tetemes nagyságú gránátkristályoknak nagy 
mennyiségét tartalmazza. A legdélibb nyúlványokban is, melyeket bejártam, 
a palák mindig ugyanazt az ÉK felé hajló dőlést mutatják, melyet Stache 
mint a Czikói szigethegység pala rétegeinek fődőlés irányát említ. 
Verrucano és felső kréta részletek a Meszesen. 
Stache már az átnézeti felvételek alkalmával egyes laza dara¬ 
bokban találta fel kétségtelen nyomait a Meszes hegység ős paláira el¬ 
szigetelt kis részletekben települő ifjabb üledékes kőzeteknek, nevezete¬ 
sen vörös homokkőnek és conglomerátnak, melyet bizonyára igen jogo¬ 
san az alpesi Verrucanokoz számít, valamint felső krétabeli 
II i p p u r i t-r étegeknek is. 
Az előbbi kőzeteket helytállva a Meszes hegy erdő födte gerinezén 
találtam a Zilahtól, Fclső-Kékcs-Nyárló-ra vezető ösvényen, hol az igen 
