171 
csekély terjedelmű részlet a gerincz nyugati lejtőjén, közel a nyereg' 
alatt kezdődik és fel a nyeregig- húzódik. Itt ugyanis közvetetlenül a 
csillámpalára telepedett, egészen idegenszeríi veres agyagos homokkő és 
világosabb siinezetű, kova által összekötött szilárd quarzitos homokkö¬ 
vek és conglomerátok lépnek fel, mely kőzetekről csak a dél felé szom¬ 
szédos Biharhegytömzsön valamint a magyarországi hegység egyéb ré¬ 
szeiben és az Alpokban előforduló kőzetekkel való petrograpliiai hasonla¬ 
tosság ad magyarázatot. A verrucanouak egy másik, valamivel nagyobb 
darabját ugyanazon az ösvényen tovább keletnek, a Meszes túlsó lejtő¬ 
jén, a Kartopi-nak nevezett vidéken, érjük el. Ezek a kőzetek rendkívül 
hasadozottak; az első ízben említett előfordulásban több kőfejtőben, út- 
kavicsozás czéljából nyerik, mely czélra csakis a quarzzal átjárt és 
kemény rétegek alkalmasabbak. E kőzetek korának biztosabb megál¬ 
lapítására nem sikerült újabb adatokat nyernem; mind a két előfordu¬ 
lásban kövületek teljes hiánya mutatkozott. 
A mi a felső kréta előjöveteleit illeti, ezeknek csak két igen ki¬ 
csiny, szintén a csillámpalán nyugvó rögszeríí darabját találtam a Me¬ 
szes ny. lejtőjén Zilahtöl D. K. Az egyik az Ejszakhegynek ny. lejtőjén 
van a Meszesgerincz hágója felé emelkedő országúinak második éles 
kanyarulata fölött. Benne egynéhány szabálytalan és homokos-márgás 
részekkel áthúzott Hippurit mészkő-réteg váltakozik oly gumós mészmárga 
padokkal, melyekben kemény mészgumók és lencsék be vannak ágyazva 
többé-kevésbbé uralkodó, a légbeliek behatása alatt szétmálló homokos- 
márgás anyagba. Légiéiül még csillámos agyagnak keskeny rétege fek¬ 
szik. A gumós mészmárga mészgumóí nagyrészt Hippurit-héjakból álla¬ 
nak, melyek néha igen szép példányokban válnak ki a márgás anyagból. 
Az egész igen keskeny előfordulás itt valószínűleg felületes csuszamlás 
következtében zavart telepedéssel bir, a mennyiben, a hegység felé kb. 
15° K-nek dűlve, felfelé az említett csillámos agyagrétegen látszólag 
csillámpala által fedetik. Zilah városának kövezete nagyobbrészt Hippu- 
rit-mészkő, melyet az imént leirt kis előfordulásból nagy kőfejtőkben 
nyernek e végre valamint az utak kavicsozására. 
Ugyanezen kőzetnek másik, de alig nagyobb részletét tovább DNy- 
nak a Hegyeshegy éj. lejtőjén az erdőben rejlő helyen találtam. Mind a 
két előfordulásban roppant mennyiségű Hippuritek találhatók ; közülök 
a következő fajokat gyűjtöttem: 
Hippurites eornu vaccmum Br. 
Hij). dilatatus Defr. 
Ilip. sulcatus Defr. 
tehát a Gosau-rétegek Rudista fekveteiben rendesen előforduló ala¬ 
kokat. 
